Tikšanās un vizītes
Trešdien, 25.aprīlī, Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšsēdētājs Kārlis Leiškalns un komisijas deputāti tikās ar Starptautiskā valūtas fonda (SVF) misijas vadītāju Reičelu Van Elkanu un misijas ekspertiem.Komisijas priekšsēdētājs K.Leiškalns uzsvēra, ka Saeimā steidzamības kārtā ir sākts darbs pie Ministru kabineta iesniegtās likumprojektu paketes inflācijas mazināšanai mūsu valstī. Savukārt komisijas sekretāre Karina Pētersone informēja, ka deputāti tikušies arī ar Latvijas Bankas vadību, finanšu ministru un ekonomikas ministru, lai iegūtu plašāku informāciju un diskutētu par tautsaimniecības attīstības tendencēm un nākotnes iecerēm. SVF misijas vadītāja R.Van Elkana pastāstīja, ka SVF misijas pārstāvji uzturas mūsu valstī, lai iepazītos un uzklausītu dažādus viedokļus par Latvijas tautsaimniecības attīstību un monetāro un fiskālo politiku. Viņa informēja, ka iegūtā informācija nepieciešama, gatavojot ikgadējo ziņojumu SVF izpilddirektoru valdei. Misijas vadītāja atgādināja, ka SVF ziņojums 4.panta ikgadējās konsultācijas ietvaros apskata Latvijas progresu un pastāvošos riskus makroekonomiskās politikas īstenošanā, kā arī raksturo situāciju finanšu un nodarbinātības sektorā. Sarunas laikā puses sprieda arī par ekonomiskajiem un sociālajiem rādītājiem un ilgtermiņa ekonomisko politiku, kā arī par straujo iekšzemes kopprodukta pieaugumu, situāciju nekustamo īpašumu tirgū un iesāktajiem infrastruktūras projektiem mūsu valstī.Papildu informācija:SVF mērķis ir veicināt starptautisko monetāro sadarbību, valūtas kursu stabilitāti, valstu ekonomisko izaugsmi un nodarbinātības pieaugumu un nodrošināt īslaicīgu finansiālu palīdzību, ja kādai dalībvalstij radusies nepieciešamība risināt ar maksājumu bilanci saistītas problēmas.
Pirmdien, 23.aprīlī, Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis tikās ar Beļģu karali Albertu II. Sarunā piedalījās arī Saeimas Ārlietu komisijas priekšsēdētājs Andris Bērziņš.Saeimas priekšsēdētājs un Beļģu karalis atzinīgi novērtēja Latvijas un Beļģijas divpusējās attiecības un uzsvēra nepieciešamību tās padziļināt arī nākotnē. Puses bija vienisprātis, ka paplašināms politiskais dialogs, sadarbība ekonomikā un starptautiskajās organizācijās. Saeimas priekšsēdētājs norādīja uz Baltijas Asamblejas lomu Beniluksa, Baltijas valstu un Ziemeļvalstu sadarbības veicināšanā. Puses pauda kopīgu viedokli, ka Latvijai un Beļģijai kā mazām valstīm jāturpina aktīvs dialogs gan ES ietvaros, gan reģionālajos sadarbības formātos. Tikšanās laikā pārrunātas arī aktualitātes Latvijā - gaidāmās Valsts prezidenta vēlēšanas, Latvijas un Krievijas robežlīguma ratifikācijas gaita, inflācijas novēršanas pasākumi, situācija minoritāšu jomā un Latvijas un Krievijas divpusējo attiecību perspektīva. Tikšanās noslēgumā Saeimas priekšsēdētājs un Beļģu karalis pauda pārliecību par abu valstu divpusējās sadarbības padziļināšanos nākotnē.
Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis 24. un 25.aprīlī uzturēsies Moldovā, Kišiņevā, kur piedalīsies vairāku Eiropas Savienības valstu kopējā vīzu pieteikuma centra oficiālajā atklāšanā. Centrs darbu sāka jau 12.aprīlī, tādējādi Moldovas pilsoņi un citas personas, kas likumīgi uzturas Moldovā, pieteikumus Latvijas vīzas saņemšanai var iesniegt kopīgajā vīzu pieteikumu centrā, kas atrodas Ungārijas vēstniecībā Kišiņevā (Stefan cel Mare si Sfint bulvārī 131). Kopīgais vīzu pieteikumu centrs ir pilotprojekts, kas tapis Eiropas Savienības ietvaros un kuru vada Ungārija. Šobrīd bez Latvijas centrā kā partnervalstis piedalās Austrija, Dānija un Slovēnija. Paredzēts, ka pilotprojektam pievienosies arī Igaunija un Luksemburga. Latvija bija pirmā no partnervalstīm, kas ar Ungārijas pusi noslēdza abus ar centra darbību saistītos starpvaldību un starpministriju līgumus, nodrošinot Latvijai iespēju piedalīties kopīgajā vīzu pieteikumu centrā no tā pirmās darba dienas. Mūsu valsts pilotprojektā iesaistījusies, lai sekmētu attiecības ar Moldovu Eiropas kaimiņu politikas un divpusējo attiecību ietvaros, kā arī iegūtu pieredzi kopā ar citām Eiropas Savienības dalībvalstīm, meklējot sadarbības veidus vīzu izsniegšanā trešo valstu pilsoņiem. Tuvākā Latvijas pārstāvniecība, kur Moldovas pilsoņi līdz šim varēja iesniegt pieteikumus vīzas saņemšanai, bija Latvijas vēstniecība Kijevā.
Piektdien, 20.aprīlī, Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšsēdētājs Jānis Strazdiņš un komisijas deputāti tikās ar Lietuvas augstskolu rektoru delegāciju, Lietuvas vēstnieku Latvijā Antanu Vinku un Latvijas Zinātņu akadēmijas prezidentu Juri Ekmani.Komisijas priekšsēdētājs J.Strazdiņš iepazīstināja viesus ar likumdošanas izstrādes gaitu komisijā, īpaši uzsverot paveikto augstākās izglītības un zinātniskās darbības jomās. Viņš pastāstīja, ka Ministru kabinets, iesniedzot Saeimai gadskārtējo likumu par valsts budžetu, paredz ikgadēju finansējuma pieaugumu zinātniskajai darbībai ne mazāku par 0,15 procentiem no iekšzemes kopprodukta, līdz valsts piešķirtais finansējums zinātniskajai darbībai sasniedz vismaz vienu procentu no iekšzemes kopprodukta. Latvijas zinātnes nozares prioritātes ir informāciju tehnoloģijas, materiālzinātnes, biotehnoloģija un farmācija, koksnes tehnoloģija, nacionālā humanitārā zinātne, agrobiotehnoloģija, medicīnas zinātne, enerģētika un vides zinātne, atzina J.Strazdiņš.Viņš akcentēja arī Latvijas valsts iespējas, izmantojot Eiropas Savienības (ES) struktūrfondu 2007.-2013.gadam finansējuma apguvi, un uzsvēra Nacionālā attīstības plāna nozīmi, sekmējot līdzsvarotu un ilgtspējīgu valsts attīstību un Latvijas iedzīvotāju konkurētspējas nodrošināšanu ES darba tirgū. Tika pārrunāti jautājumi par augstskolu un tās īpašumu pārvaldīšanu, augstākās izglītības finansēšanas un kreditēšanas iespējām, kā arī pedagogu algām mūsu valstī.Puses diskutēja, kā tiesiski, organizatoriski un finansiāli nodrošināt valsts atbalstu iedzīvotāju izglītībai, tostarp studiju kreditēšanu, sekmējot uzņēmību, nodarbinātību, pilsonisku līdzdalību un sociālo iekļaušanos.Viesi izteica gandarījumu par Latvijas paveikto zinātnes finansēšanas jomā, kā arī uzsvēra tālākas sadarbības iespējas.Politisko organizāciju (partiju) apvienības Saskaņas Centrs frakcijas priekšsēdētājs tikās ar Zviedrijas vēstnieku Krievijā Piektdien, 20.aprīlī, politisko organizāciju (partiju) apvienības Saskaņas Centrs frakcijas priekšsēdētājs Jānis Urbanovičs un frakcijas deputāts Nils Ušakovs tikās ar Zviedrijas Karalistes ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Krievijas Federācijā Johanu Mulanderu (Johann Mulander). Frakcijas priekšsēdētājs J.Urbanovičs iepazīstināja vēstnieku ar politisko organizāciju (partiju) apvienības Saskaņas Centrs frakcijas darbu Saeimā.Tikšanās dalībnieki pārrunāja Latvijas iekšpolitisko situāciju, kā arī sprieda par izglītības reformas gaitu mūsu valstī. J.Urbanovičs pastāstīja par parakstīto Latvijas un Krievijas robežlīgumu un tā izskatīšanas gaitu Saeimā.Runājot par Latvijas un Zviedrijas divpusējām attiecībām, atzinīgi tika novērtēts Zviedrijas atbalsts Latvijai neatkarības atjaunošanas procesā.
20. un 21.aprīlī darba vizītē Latvijā uzturēsies Vācijas Federatīvās Republikas Bundestāga prezidents Norberts Lamerts (Norbert Lammert). Bundestāga prezidents N.Lamerts vizītes ietvaros piedalīsies konferencē “Tilti, kas vieno Eiropu”. Plānotas arī tikšanās ar Vācijas vēstnieku Latvijā Eberhardu Šuppiusu, Vācijas un Baltijas tirdzniecības kameras valdes locekli Danielu Jānu, Latvijas biroja vadītāju Robertu Stafecki, kā arī ar Konrāda Adenauera fonda Baltijas valstu pārstāvniecības vadītāju Andreasu fon Belovu, fonda Iekšzemes programmu nodaļas vadītāju Norbertu Beckmanu-Dierki un nevalstisko organizāciju pārstāvjiem.
Trešdien, 18.aprīlī, Saeimas priekšsēdētāja biedre Karina Pētersone tikās ar Somijas Republikas ārlietu ministru Erki Tuomioju (Erkki Tuomioja).Tikšanās laikā tika runāts par abu valstu attiecībām un Eiropas Savienības (ES) aktualitātēm.Puses atzina, ka attiecības starp abām valstīm vērtējamas kā draudzīgas un konstruktīvas, un bija vienisprātis par nepieciešamību vēl vairāk aktivizēt sadarbību ES ietvaros un starptautiskajās parlamentārajās organizācijās.Saeimas priekšsēdētāja biedre K.Pētersone pateicās Somijas pusei par sniegto atbalstu Latvijai gan iestāšanās ES sarunu procesā, gan laikā, kad mūsu valsts kļuva par pilntiesīgu Eiropas un transatlantisko organizāciju locekli. Tikšanās dalībnieki pārrunāja ES aktualitātes, tostarp paveikto Somijas prezidentūras laikā un Vācijas prezidentūras prioritātes, Eiropas Konstitūcijas nākotni un ES paplašināšanās gaitu. Puses bija vienisprātis, ka Latvijai un Somijai kā mazām valstīm meklējami kopīgi saskares punkti redzējumā par ES nākotni.K.Pētersone un E.Tuomioju pārsprieda arī abu valstu iekšpolitisko situāciju un nacionālo parlamentu darbu. Runājot par Saeimas Eiropas lietu komisijas ikdienas darbu, K.Pētersone pastāstīja, ka galvenās prioritātes, paralēli Latvijas nacionālo pozīciju apstiprināšanai, ir sadarbība ar jaunajām ES kaimiņvalstīm - Ukrainu, Gruziju un Moldovu. Savukārt E.Tuomioju raksturoja pašreizējo iekšpolitisko situāciju savā valstī un pastāstīja par martā notikušo Somijas parlamenta vēlēšanu rezultātiem.Tikšanās noslēgumā puses pauda kopīgu viedokli, ka starp Latviju un Somiju ir izveidojušās labas sadarbības tradīcijas, un izteica cerību, ka nākotnē tās turpinās padziļināties.
Saeimas priekšsēdētājs tikās ar Turcijas vēstnieku; deputātu grupa tikās ar ASV vēstnieci (17.04.2007.)
Otrdien, 17.aprīlī, Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis tikās ar Turcijas Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Duraiju Polatu (Duray Polat).Tikšanās dalībnieki bija vienisprātis, ka attiecības starp Latviju un Turciju vērtējamas kā draudzīgas un labas, ar lielu potenciālu turpmākajai attīstībai. Sarunas laikā D.Polats pastāstīja par politisko situāciju valstī un paredzētajām prezidenta un parlamenta vēlēšanām.Vēstnieks pauda pateicību par Latvijas atbalstu savā reformu pieredzē un izteica cerību par sadarbības padziļināšanos nākotnē. I.Emsis informēja vēstnieku, ka jau šonedēļ, 19.aprīlī, tiks izveidota parlamentārā grupa sadarbībai ar Turcijas parlamentu. Tomēr aktīvāks darbs starp abu valstu parlamentu sadarbības grupām varēs sākties pēc Turcijas parlamenta vēlēšanām.Tikšanās gaitā puses pieskārās arī ekonomiskās sadarbības jautājumiem. D.Polats informēja, ka jūnijā Stambulā notiks konference, kas būs veltīta enerģētikas jautājumu risināšanai.Abas puses pauda gandarījumu par vēstniecību atvēršanu abās valstīs, Latvijas un Turcijas līgumu par vīzu atvieglojumiem un tiešo avioreisu starp Rīgu un Stambulu, kurus veic abu valstu aviosabiedrības, atklāšanu, un izteica pārliecību, ka tas veicinās savstarpējo sadarbību. Atzinīgi tika novērtēta arī aktīvā sadarbība starp valstīm kultūras jomā - paredzētās Latvijas dienas Ankarā un Stambulā un Turcijas dienas Latvijā. Vēstnieks pieminēja arī veiksmīgo sadarbību ar Latvijas pilsētām Cēsīm un Talsiem, kas varētu kļūt par sadraudzības pilsētām.
Saeimas priekšsēdētājs tikās ar Gruzijas vēstnieku (03.04.2007.)
Otrdien, 3.aprīlī, Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis tikās ar Gruzijas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Dāvidu Aptsiauri (David Aptsiauri), kas bija ieradies atvadu vizītē.Sarunas laikā I.Emsis un D.Aptsiauri pauda gandarījumu par abu valstu divpusējām attiecībām un atzina, ka tās attīstās dinamiski un sekmīgi. Saeimas priekšsēdētājs izteica ciešu Latvijas atbalstu Gruzijas izvirzītajām attīstības prioritātēm - integrācijai Eiropas un transatlantiskajās struktūrās. Viņš uzsvēra, ka Latvija ir ieinteresēta dalīties savā uzkrātajā reformu pieredzē virzībā uz Eiropas Savienību un NATO. Savukārt Gruzijas vēstnieks atzinīgi novērtēja Latvijas atbalstu viņa valstij, daloties reformu pieredzē, un pauda cerību par sadarbības padziļināšanos nākotnē, īpaši parlamentārajā līmenī.Puses kā pozitīvu impulsu ekonomisko un tūrisma sakaru veicināšanā minēja tiešo avioreisu Rīga-Tbilisi atklāšanu. Arī paredzētā Gruzijas vēstniecības atvēršana Rīgā un jauna vēstnieka izvirzīšana 2008.gadā vēl vairāk aktivizēs abu valstu divpusējās attiecības. Sarunas laikā D.Aptsiauri arī raksturoja ekonomisko izaugsmi savā valstī.Tikšanās noslēgumā Saeimas priekšsēdētājs pateicās vēstniekam par viņa darbu un pasniedza piemiņas medaļu.
Trešdien, 28.martā, Saeimas priekšsēdētāja biedre Karina Pētersone tikās ar Moldovas Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Eduardu Meļņiku (Eduard Melnic).Tikšanās gaitā tika runāts par abu valstu divpusējām attiecībām un to padziļināšanas iespējām.Vēstnieks E.Meļņiks uzsvēra, ka kļūšana par Eiropas Savienības (ES) pilntiesīgu dalībnieci ir nemainīgs un prioritārs mērķis Moldovai. Viņš atzinīgi novērtēja Latvijas sniegto palīdzību Moldovai dažādu reformu īstenošanā un pieredzes nodošanā likumdošanas saskaņošanā ar ES acquis. Saeimas priekšsēdētāja biedre K.Pētersone pastāstīja, ka tas ir sarežģīts process, kurā liela nozīme ir tieši nacionālajam parlamentam. Puses atzina, ka attiecības starp abām valstīm vērtējamas kā draudzīgas un konstruktīvas. Ir noslēgti vairāki divpusējie līgumi, un Latvija un Moldova aktīvi strādā pie līgumtiesiskās bāzes paplašināšanas. Svarīgs darbs tiek veikts arī pie sadarbības memoranda parakstīšanas starp Saeimu - Moldovas parlamentu - Zviedrijas parlamentu. Moldovas vēstnieks atgādināja, ka abas valstis piešķir lielu nozīmi divpusējām attiecībām, kam liecinieks ir vairākas augstākā līmeņa apmaiņu vizītes. Tika pieminēts Moldovas parlamenta priekšsēdētāja Mariana Lupa uzaicinājums Saeimas priekšsēdētājam Indulim Emsim oficiālā vizītē apmeklēt Kišiņevu. K.Pētersone un vēstnieks bija vienisprātis, ka sadarbības paplašināšanai vēl daudz iespēju - tā aktivizējama izglītības, tūrisma un kultūras jomā. Sarunas gaitā vēstnieks pastāstīja arī par pašreizējo iekšpolitisko situāciju savā valstī, tostarp par gaidāmajām vietējo pašvaldību vēlēšanām Moldovā. Tikšanās noslēgumā K.Pētersone pauda prieku par abu valstu sadarbības rezultātiem, kā arī vēlreiz apliecināja Latvijas gatavību dalīties eirointegrācijas pieredzē arī turpmāk.
Otrdien, 27.martā, Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis tikās ar Indijas Republikas ārlietu valsts ministru Anandu Šarmu (Anand Sharma).Puses bija vienisprātis, ka attiecības starp abām valstīm vērtējamas kā draudzīgas un labas, ar lielu attīstības potenciālu nākotnē. I.Emsis norādīja, ka īpaši aktivizējama parlamentārā sadarbība starp Saeimu un Indijas parlamentu. Savukārt A.Šarma izteica ielūgumu Saeimas priekšsēdētājam vizītē apmeklēt Indiju. Atzinīgi tika novērtēta arī abu valstu līdzšinējā sadarbība ekonomikas, tirdzniecības un izglītības jomā, kā arī skarts tās tālākās attīstības aspekts. Indijas ārlietu valsts ministrs A.Šarma apliecināja savas valsts pieaugušo interesi stiprināt sadarbību ar Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīm, tostarp Latviju. Viņš arī pastāstīja par pašreizējo iekšpolitisko situāciju savā valstī, tostarp par Indijas kā lielvalsts stabilo ekonomisko attīstību Āzijas reģionā un globālajā kontekstā.Sarunas dalībnieki bija vienisprātis, ka Latvija kā ES un NATO dalībvalsts ir interesanta investīciju piesaistei tādām lielvalstīm kā Krievija, Brazīlija un Ķīna. Savukārt stratēģiski ģeogrāfiskais novietojums nosaka, ka Latvija ir kā “tilts” preču tranzītam starp austrumiem un rietumiem. Tikšanās laikā uzmanība tika pievērsta arī ES aktualitātēm - enerģētikas politikas un enerģētikas nozares attīstības jautājumiem. Runājot par Latvijas līdzdalību ES kaimiņu politikas īstenošanā, I.Emsis pastāstīja par mūsu valsts eirointegrācijas pieredzes nodošanu un uzsāktajiem sadarbības projektiem ar Ukrainu, Moldovu un Gruziju. Sarunas noslēgumā puses pieskārās arī Latvijas un Krievijas attiecību attīstībai.Agrārās, vides un reģionālās politikas komisija tikās ar Čehijas parlamenta Deputātu palātas Sabiedriskās pārvaldes un reģionālās attīstības komisijuOtrdien, 27.martā, Agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšsēdētāja Anna Seile un komisijas deputāti tikās ar Čehijas Republikas parlamenta Deputātu palātas Sabiedriskās pārvaldes un reģionālās attīstības komisijas priekšsēdētāju Tomu Zajīčeku (Tom Zajiček) un delegāciju.Agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšsēdētāja A.Seile iepazīstināja viesus ar Saeimas un komisijas darbību. Savukārt Čehijas Republikas parlamenta Deputātu palātas Sabiedriskās pārvaldes un reģionālās attīstības komisijas priekšsēdētājs T.Zajīčeks pastāstīja par savas valsts radnieciskās komisijas darba aktualitātēm un izveidotajām apakškomisijām.Tikšanās laikā abas puses dalījās pieredzē par Eiropas Savienības (ES) struktūrfondu līdzekļu apguvi un bija vienisprātis, ka tā ir unikāla iespēja savu valstu attīstībai izmantot šo finansiālo atbalstu. Kā pastāstīja T.Zajīčeks, ES finanšu apguves mehānisms Čehijā ir decentralizēts, jo kompetence no Reģionālās attīstības ministrijas ir deleģēta uz atsevišķām ministrijām un reģionu pašvaldībām. Abas puses piekrita viedoklim, ka ES savās prasībās par ES direktīvu ieviešanu un interpretāciju ir stingrāka pret jaunajām ES dalībvalstīm nekā pret vecajām dalībvalstīm.Čehijas delegācijas pārstāvji bija ieinteresēti par Latvijas teritoriālo plānojumu ar samērā mazo pilsētu un pagastu skaitu, jo Čehijā to skaits ir daudz lielāks. A.Seile norādīja, ka pašreiz Latvijā notiek administratīvi teritoriālā reforma, kas paredz zināmu centralizāciju, jo ir saistīta ar ES līdzekļu apguvi. Tomēr, kā atzina komisijas priekšsēdētāja, šobrīd notiek aktīvas diskusijas par reformu un tās ietekmi uz reģionu attīstību.Valsts pārvaldes un pašvaldības komisija tikās ar Čehijas parlamenta Deputātu palātas Sabiedriskās pārvaldes un reģionālās attīstības komisijuOtrdien, 27.martā, Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas priekšsēdētājs Māris Krastiņš un komisijas deputāti tikās ar Čehijas Republikas parlamenta Deputātu palātas Sabiedriskās pārvaldes un reģionālās attīstības komisijas priekšsēdētāju Tomu Zajīčeku un viņa vadīto delegāciju.Radniecīgo komisiju priekšsēdētāji M.Krastiņš un T.Zajīčeks iepazīstināja ar savu vadīto komisiju galvenajiem darbības virzieniem un parlamentāro sadarbību ar dažāda līmeņa institūcijām, kā arī pārrunāja jautājumus, kas saistīti ar administratīvi teritoriālajām pārmaiņām Latvijā un Čehijā. T.Zajīčeks pastāstīja par iepriekš veiktajām teritoriālajām reformām Čehijā un interesējās par Latvijas pieredzi šajā jautājumā. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas deputāts Māris Kučinskis informēja, ka saskaņā ar Administratīvi teritoriālās reformas likumu līdz 2009.gada vietējo pašvaldību vēlēšanām Latvijā tiks realizēta vietējo pašvaldību administratīvi teritoriālā reforma. Tās mērķis ir izveidot ekonomiski attīstīties spējīgas administratīvas teritorijas ar vietējām pašvaldībām, kas nodrošinātu kvalitatīvu pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem. Viņš norādīja, ka pašvaldību apvienošanās notiek pēc brīvprātības principa un ka tiek ņemts vērā novada lielums, iedzīvotāju skaits, infrastruktūra un attīstība.M.Kučinskis arī informēja par reģionālās reformas izstrādes norisi un atzina, ka īpašs atbalsts nepieciešams reģioniem ar zemāku ekonomisko attīstību.