Tikšanās un vizītes
Komisiju deputāti tikās ar Kirgizstānas delegāciju (11.07.2007.)
Trešdien, 11.jūlijā, Saeimas komisiju pārstāvji tikās ar Kirgizstānas Republikas amatpersonu un parlamenta deputātu delegāciju. Kirgizstānas delegācijas pārstāvji pauda prieku par iespēju tikties ar Saeimas komisiju deputātiem un pastāstīja, ka vizītes galvenais mērķis ir iepazīties ar pašvaldību darba pieredzi. Viesi informēja, ka šobrīd viņu valstī notiek administratīvi teritoriālā reforma, kā arī tiek veiktas izmaiņas likumdošanā, lai Kirgizstāna kļūtu par parlamentāri - prezidentālu valsti.Viesi pauda interesi par likumprojektu apspriešanas gaitu frakcijās un komisijās un par frakciju iespēju nodrošināt savas intereses balsošanas procesā.Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšsēdētājs Kārlis Leiškalns norādīja, ka aptuveni 90 procentu likumprojektu ir valdības sagatavoti, un pastāstīja par to pieņemšanas gaitu Saeimā. K.Leiškalns kā īpašu piemēru minēja notikušo referendumu par grozījumu atcelšanu Nacionālās drošības likumos. Savukārt Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšsēdētājs Jānis Šmits piebilda, ka jautājumos, kas skar ticību un reliģiju, netiek noteikts frakciju balsojums.Tika pārrunāta arī plenārsēžu norise, tostarp iespēja nodrošināt kvorumu, noteikt debatētāju skaitu un debašu ilgumu.Tikšanās noslēgumā tika skarts jautājums par enerģētikas sektora privatizāciju un tā tirgus liberalizāciju.
Saeimas priekšsēdētājs un Eiropas lietu komisijas priekšsēdētāja tikās ar Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieci (28.06.2007.)
Ceturtdien, 28.jūnijā, Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis tikās ar Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieci Mehtildi Roti (Mechtild Rothe).Eiropas Parlamenta (EP) priekšsēdētāja vietniece M.Rote informēja, ka uzturas Latvijā EP Informācijas biroja apmeklējuma ietvaros, un atzina, ka svarīgi informēt katras Eiropas Savienības (ES) dalībvalsts pilsoņus par Eiropas aktualitātēm, tai skaitā par EP darbu. Viņa pastāstīja, ka EP piešķir lielu nozīmi kopīgu lēmumu pieņemšanai un sadarbībai ar nacionālajiem parlamentiem. Savukārt Saeimas priekšsēdētājs I.Emsis norādīja, ka Saeimas un EP sadarbība noris vairākos līmeņos, tai skaitā komisiju, frakciju un deputātu līmenī.Tikšanās laikā puses pārrunāja ES aktualitātes - Eiropas Konstitucionālā līguma reformu, Vācijas prezidentūras laikā paveikto un Eiropas kaimiņu politiku. Saeimas priekšsēdētājs I.Emsis pastāstīja par Latvijas sniegto palīdzību jaunajām ES kaimiņvalstīm dažādu reformu īstenošanā un pieredzes nodošanā. Savukārt runājot par enerģētikas politikas un enerģētikas drošības nodrošināšanas jautājumiem, puses pieskārās Eiropadomes lēmumam, kas nosaka, ka līdz 2020.gadam enerģijas patēriņā atjaunojamiem energoresursiem jābūt 20% apmērā, dalībvalstu līmenī nodrošinot 10% biodegvielas īpatsvaru. Tika atzīmēta arī ES enerģētikas komisāra Andra Piebalga nesenā vizīte Latvijā. Sarunā tika pārrunātas arī Eiropas ārpolitiskās aktualitātes, tai skaitā ES un Krievijas attiecības. Saeimas priekšsēdētājs pateicās EP par konsekventi uzturēto visai ES svarīgo Latvijas un Krievijas robežlīguma jautājumu.
Otrdien, 26.jūnijā, deputātu grupas sadarbībai ar Gruzijas parlamentu priekšsēdētājs Dzintars Zaķis tikās ar Gruzijas Eiropas un eiroatlantiskās integrācijas ministru Giorgi Baramidzi (Giorgi Baramidze).Deputātu grupas priekšsēdētājs Dz.Zaķis atzinīgi novērtēja Gruzijas sasniegumus ceļā uz integrāciju Eiropas Savienībā (ES) un Ziemeļatlantijas aliansē, un izteica gatavību arī turpmāk sniegt atbalstu Gruzijai gan divpusējo attiecību ietvaros, gan starptautiskajās institūcijās. Savukārt Gruzijas Eiropas un eiroatlantiskās integrācijas ministrs G.Baramidze pateicās par Latvijas atbalstu un palīdzību Gruzijai tuvināšanās procesā ES un NATO.Runājot par Gruzijas galvenajām ārpolitikas prioritātēm - integrāciju ES un NATO, G.Baramidze atzina, ka Gruzija cer jau 2008.gada saņemt Rīcības plānu dalībai NATO un uzaicinājumu iestāties Ziemeļatlantijas aliansē, kā arī tuvākajā laikā parakstīt Gruzijas un ES brīvās tirdzniecības līgumu. Savukārt runājot par ES un Krievijas attiecībām, viņš pauda bažas par iespējamām sekām, ko var izraisīt ES un Krievijas vīzu režīma atvieglojumi, un uzrunāja Latvijas parlamentāriešus aktualizēt diskusiju par šo problēmu ES ietvaros. G.Baramidze sarunas laikā arī informēja par iekšpolitisko situāciju un veiktajām reformām savā valstī, piemēram, paveikto Dienvidosetijas un Abhāzijas konfliktu risināšanā, iekšzemes kopprodukta pieaugumu, nodokļu politikas un tieslietu reformu, investīciju un eksporta apjoma pieaugumu.Tikšanās noslēgumā puses bija vienisprātis, ka starp Latviju un Gruziju ir izveidojušās labas sadarbības tradīcijas un pauda cerību, ka nākotnē tās turpinās padziļināties.
Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija tikās ar Gruzijas Eiropas un eiroatlantiskās integrācijas ministru (22.06.2007.)
Piektdien, 22.jūnijā, Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšsēdētājs Juris Dalbiņš un komisijas deputāts Ivans Klementjevs tikās ar Gruzijas Eiropas un eiroatlantiskās integrācijas ministru Giorgi Baramidzi (Giorgi Baramidze).Gruzijas Eiropas un eiroatlantiskās integrācijas ministrs G.Baramidze pateicās par Latvijas sniegto atbalstu un palīdzību Gruzijai reformu gaitā un apliecināja, ka Gruzija ir stabils sadarbības partneris, kas turpina iesāktās demokrātiskās un ekonomiskās reformas, kā arī īsteno pievienošanās politiku Eiropas un transatlantiskajām struktūrām.G.Baramidze pastāstīja par Gruzijas veiksmīgo dalību NATO Individuālās partnerības programmā un pauda cerību, ka tā dos iespēju saņemt Rīcības plānu dalībai NATO, kā arī uzaicinājumu iestāties NATO 2008.gada samita laikā Bukarestē. Viņš arī norādīja uz Gruzijas aktīvo līdzdalību miera uzturēšanas misijās.Runājot par iekšpolitisko situāciju Gruzijā, ministrs uzsvēra, ka uzsāktās reformas tiek īstenotas sekmīgi, tostarp ir atrisinātas energoapgādes problēmas, tiek veidota jauna infrastruktūra, kā arī vērojams attiecību starp Gruzijā dzīvojošo dažādu nacionalitāšu pārstāvjiem uzlabojums.Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšsēdētājs J.Dalbiņš norādīja, ka Latvija ar patiesu interesi seko Gruzijā notiekošajiem procesiem un pauda prieku par Gruzijas sasniegto progresu aizsardzības, iekšlietu, tieslietu un informācijas tehnoloģiju jomā. J.Dalbiņš izteica Latvijas atbalstu Gruzijas centieniem ES kaimiņattiecību politikas ietvaros un virzībā uz NATO.Pārrunājot abu valstu attiecības ar Krieviju, puses bija vienisprātis, ka tās ir nozīmīgas un būtiskas.
Saeimas priekšsēdētājs darba vizītes laikā Vācijā tikās ar Vācijas Federatīvās Republikas Bundestāga prezidentu (19.06.2007.)
Otrdien, 19.jūnijā, Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis darba vizītes laikā Vācijā tikās ar Vācijas Federatīvās Republikas Bundestāga prezidentu Norbertu Lamertu (Norbert Lammert). Abu parlamentu priekšsēdētāji galvenokārt runāja par Eiropas Savienības Konstitūcijas līguma tālāko virzību, jo plānots, ka šonedēļ Eiropas Padomē tiks lemts par līguma nākotni. Bundestāga prezidents Vācijas prezidentūras vārdā informēja Saeimas priekšsēdētāju par pašreizējo situāciju. Saeimas priekšsēdētājs I.Emsis pauda Latvijas gatavību politiskam kompromisam par Konstitūcijas līguma saturu un tā tālāku virzību. Sarunas laikā I.Emsis novērtēja Vācijas prezidentūras aktīvo darbu un izteica gandarījumu par iespēju regulāri konsultēties ar Bundestāga prezidentu N.Lamertu. Saeimas priekšsēdētājs arī pateicās par Vācijas prezidentūras atbalstu Latvijas un Krievijas robežlīguma jautājumā. Saeimas priekšsēdētājs I.Emsis darba vizītē Vācijā uzturēsies līdz 20.jūnijam.
Saeimas priekšsēdētāja biedre Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas priekšsēdētājs tikās ar Izraēlas vēstnieku (18.06.2007.)
Pirmdien, 18.jūnijā, Saeimas priekšsēdētāja biedre Karina Pētersone tikās ar Izraēlas Valsts ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Henu Ivri (Chen Ivri).Sarunas gaitā Izraēlas vēstnieks H.Ivri pastāstīja par pašreizējo ārpolitisko situāciju savā valstī, tostarp atsākto Izraēlas un Palestīnas politisko dialogu un situāciju Tuvo Austrumu reģionā. Vēstnieks izteica lūgumu Saeimas deputātiem starptautiskajā arēnā akcentēt jautājumu par triju Izraēlas karavīru nolaupīšanu, lai iegūtu informāciju par minēto karavīru likteni. Saeimas priekšsēdētāja biedre K.Pētersone pastāstīja, ka Latvija seko līdzi notikumu attīstībai Tuvajos Austrumos, un atgādināja, ka Latvijas interesēs ir miers, stabilitāte un demokrātiska attīstība visā Tuvo Austrumu reģionā. Vēstnieks aicināja Saeimas deputātus izteikt atbalstu Izraēlai, savukārt K.Pētersone izteica cerību, ka pēc iespējas drīzākā laikā deputāti paudīs oficiālu atbalstu. K.Pētersone pauda prieku, ka par Izraēlas prezidentu tika ievēlēts Nobela miera prēmijas laureāts Šimons Peress, kas ir labi atpazīstams politiķis visā pasaulē.Noslēgumā puses atzina, ka attiecības starp Latviju un Izraēlu vērtējamas kā labas un draudzīgas, un apliecināja parlamentāro kontaktu svarīgo lomu.
Pirmdien, 18.jūnijā, Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis Ķīles dienu ietvaros piedalījās diskusijā “Apvērsums darba pasaulē un sabiedrībā - atbilde uz demogrāfiskajām pārmaiņām”. Saeimas priekšsēdētājs savā runā raksturoja situāciju darba tirgū Latvijā un tajā notikušās izmaiņas kopš neatkarības atgūšanas. “Straujās ekonomiskās attīstības rezultātā Latvija saskaras ar problēmām, kas vēl pirms desmit gadiem šķita neiedomājamas - darbaspēka trūkums un ekonomikas pārkaršanas draudi. Esam arī šajā ziņā iekļāvušies vispārējā Eiropas telpā un aizvien vairāk izjūtam globalizācijas ietekmi uz mūsu valsti,” sacīja I.Emsis. Latvijas galvenie uzdevumi ir risināt darbaspēka deficīta problēmu un nodrošināt, lai Latvija nezaudē izskolotos speciālistus, kā arī domāt par darbaspēka piesaistīšanu no ārvalstīm, minēja Saeimas priekšsēdētājs. “Darbaspēka trūkuma risinājums ir komplekss un ietver daudzus pasākumus, piemēram, demogrāfiskās situācijas uzlabošanas iniciatīvas, pastāvīgu dzīves kvalitātes celšanu, darbaspēka konkurētspējas veicināšanu un aizvien lielākus ieguldījumus izglītībā - tālākizglītībā un pieaugušo izglītībā. Tajā pat laikā ir jāatrod visoptimālākais veids, kā piesaistīt ārvalstu, proti, trešo valstu darbaspēku. Paralēli valdībai un uzņēmējiem jāstrādā pie produktivitātes celšanas, kur gan Latvijā, gan arī Eiropas Savienībā vēl ir lielas izaugsmes iespējas,” norādīja Saeimas priekšsēdētājs I.Emsis.Papildu informācija:Ķīles dienu debatēs piedalījās arī citu Baltijas jūras valstu parlamentu pārstāvji. Ķīles dienas šogad norisinās jau 125 reizi, un Baltijas jūras valstu parlamentu pārstāvju dalība šajā pasākumā kļuvusi par tradīciju.
Saeimas priekšsēdētājs uzturēsies darba vizītē Vācijā (15.06.2007.)
No 16. līdz 20.jūnijam Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis uzturēsies darba vizītē Vācijā. No 16. līdz 18.jūnijam Saeimas priekšsēdētājs piedalīsies Ķīles pilsētas nedēļas pasākumos, kur notiks debates par darbaspēka un demogrāfijas problēmām. Seminārā “Apvērsums darba pasaulē un sabiedrībā - atbilde uz demogrāfiskajām pārmaiņām” I.Emsis debašu dalībniekus informēs par Latvijas darbaspēka tirgus problēmām. Laikā no 18. līdz 20.jūnijam Saeimas priekšsēdētājs, Nacionālās drošības komisijas sekretārs I.Emsis (ZZS), Saeimas Nacionālās drošības komisijas priekšsēdētājs Dzintars Jaundžeikars (LPP/LC) un komisijas locekļi Linda Mūrniece (JL) un Vladimirs Buzajevs (PCTVL) uzturēsies Berlīnē, lai iepazītos ar Vācijas pieredzi drošības dienestu koordinācijā un parlamentārajā kontrolē. Vizītes mērķis ir izpētīt Vācijas pieredzi nacionālās drošības pastiprināšanas jomā un nodot to tālāk Latvijas institūcijām, kas mūsu valstī rūpējas par nacionālo drošību. Vācijas pieredzi plānots izmantot arī turpmākajā likumu jaunrades procesā. Saeimas priekšsēdētājs I.Emsis norāda, ka Latvijas pārvaldes sistēma daudzējādā ziņā ir aizgūta no Vācijas, turklāt Vācija ir NATO dalībvalsts, kuras stratēģiskā vīzija sakrīt ar Latvijas vēlmēm un kopējo redzējumu par Eiropas nākotni, tāpēc arī pieredzes apgūšana nacionālās drošības jomā sākta ar Vāciju. Iespējams, ka Nacionālās drošības komisija pieredzes apmaiņā dosies arī uz citām Eiropas valstīm. Berlīnē Saeimas priekšsēdētājam plānota arī tikšanās ar Bundestāga prezidentu Norbertu Lamertu (Norbert Lammert).
Trešdien, 13.jūnijā, Ārlietu komisijas priekšsēdētājs Andris Bērziņš un komisijas deputāti tikās ar Krievijas Federācijas Valsts Domes deputātu grupu sadarbībai ar Latvijas Republikas Saeimu.Runājot par Latvijas un Krievijas robežlīguma ratifikāciju, Krievijas Federācijas Valsts Domes Starptautisko lietu komitejas loceklis, deputātu grupas vadītājs Anatolijs Starkovs informēja, ka Latvijas un Krievijas robežlīgums šobrīd ir saskaņots ministrijās un valsts institūcijās, un jau tuvākajā laikā tiks ratificēts Valsts Domē. Viņš piebilda, ka Domē to plāno pieņemt bez aizķeršanās.Tikšanās laikā tika runāts par Latvijas un Krievijas divpusējās līgumu bāzes pilnveidošanas nepieciešamību, kas sekmētu abu valstu sadarbību ekonomikas, izglītības un tūrisma jomā. Runājot par sadarbību sociālās drošības jomā, A.Bērziņs informēja, ka Latvija šo līgumu ir parakstījusi un norādīja uz iniciatīvas trūkumu no Krievijas puses šī jautājuma turpmākajā risināšanas gaitā. Komisijas deputāts, Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis vērsa uzmanību uz nepieciešamību parakstīt trīspusējo nolīgumu starp Latviju, Krieviju un Baltkrieviju par sadarbību Daugavas baseina ūdens resursu izmantošanā un aizsardzībā. Kā svarīgi nākotnē risināmi jautājumi tika minēti arī tarifu politikas jautājumi, kā arī abu valstu arhīvu sadarbība. Runājot par naturalizācijas gaitu, Valsts Domes Sieviešu, ģimenes un bērnu lietas komitejas priekšsēdētāja pirmā vietniece Tamāra Fraļcova norādīja, ka Latvijā pēdējā laikā tā palēninās un interesējās, vai nebūtu lietderīgi vienkāršot pilsonības ieguves procedūru. Ārlietu komisijas priekšsēdētājs A.Bērziņš norādīja, ka Latvijas naturalizācijas likumi atbilst starptautiskajai likumdošanas praksei un ir vieni no liberālākajiem Eiropas Savienībā. Savukārt komisijas deputāte Sandra Kalniete (JL) atzina, ka viens no lielākajiem Latvijas sasniegumiem ir pilsoniskā saskaņa un norādīja, ka Latvijai ir unikāla pieredze sabiedrības integrācijas procesā un nepieciešamās likumdošanas izveidē.Krievijas vēstnieks Latvijā Viktors Kaļužnijs ierosināja rudenī organizēt konferenci par triju Baltijas valstu un Krievijas turpmākās sadarbības iespējām.Noslēguma tika nolemts izveidot kopīgu tikšanās protokolu, kurā tiks apkopoti vizītes laikā Saeimā apspriestie jautājumi, un plānots, ka to parakstīs deputātu grupas sadarbībai ar Krievijas parlamentu priekšsēdētājs D.Turlais un Krievijas Federācijas Valsts Domes deputātu grupas vadītājs A.Starkovs.
Otrdien, 12.jūnijā, Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis tikās ar Polijas Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Macieju Klimcaku (Maciej Klimczak).Polijas vēstnieks Latvijā M.Klimcaks pateicās Saeimas priekšsēdētājam par viņa aktīvo līdzdalību Polijas Senāta rīkotajā konferencē “Vides draudi Baltijas jūrai” un pasniedza Polijas Senāta priekšsēdētāja Bogdana Boruševica pateicības vēstuli. Saeimas priekšsēdētājs I.Emsis atzina, ka dalība minētajā konferencē ir ļoti nozīmīga un būtiska viņam personīgi, jo daudzi dzīves gadi ir veltīti tieši Baltijas jūras aizsardzībai.Puses atzina, ka attiecības starp Latviju un Poliju vērtējamas kā ļoti labas un draudzīgas un apliecināja parlamentāro kontaktu svarīgo lomu, īpaši sadarbības grupu un komisiju līmenī. Atzinīgi tika novērtēta arī līdzšinējā sadarbība zinātnes, kultūras un izglītības jomā.Tikšanās dalībnieki pārrunāja arī Eiropas Savienības (ES) aktualitātes, tostarp jautājumu par Eiropas Konstitucionālā līguma tālāko virzību, enerģētikas politiku un enerģētikas drošības nodrošināšanu. Runājot par iespējamo gāzes cauruļvada būvniecību Baltijas jūrā, Saeimas priekšsēdētājs un vēstnieks bija vienisprātis, ka šis jautājums ir ļoti aktuāls un kopīgi risināms visām Baltijas jūras reģiona valstīm, tostarp Latvijai un Polijai.Deputātu grupa tikās ar Krievijas Valsts Domes deputātu grupu Otrdien, 12.jūnijā, deputātu grupas sadarbībai ar Krievijas parlamentu priekšsēdētājs Dainis Turlais un deputāti tikās ar Krievijas Federācijas Valsts Domes deputātu grupu sadarbībai ar Latvijas Republikas Saeimu.Abas puses bija vienisprātis, ka divpusējās attiecības ir uzlabojušās un kļuvušas draudzīgas un pauda pārliecību par to turpmāku veiksmīgu un konstruktīvu attīstību. Deputātu grupas sadarbībai ar Krievijas parlamentu priekšsēdētājs D.Turlais (LPP/LC) teica, ka Latvijas un Krievijas divpusējās attiecības ieguvušas jaunu attīstības pakāpi, kurā liela loma bijusi abu valstu robežlīguma parakstīšanai un ratificēšanai Latvijas Saeimā, kas deputātiem bijis ļoti nozīmīgs lēmums. Viņš pauda pārliecību, ka veiksmīgi turpmāk tiks risināti arī praktiskas sadarbības jautājumi, tostarp vairāk nekā divdesmit starpvaldību līgumi, kas skar ekonomiku, cilvēktiesības, iekšējo un ārējo drošību, kā arī izglītību, zinātni un kultūru.Tikšanās laikā tika pārrunāta arī Latvijas un Krievijas robežlīguma ratifikācijas gaita Krievijas parlamentā. Krievijas Federācijas Valsts Domes Starptautisko lietu komitejas loceklis, deputātu grupas koordinators Anatolijs Starkovs, kā arī Krievijas Federācijas ārkārtējais un pilnvarotais vēstnieks Latvijā Viktors Kaļužnijs informēja, ka ir plānots jau tuvākajā laikā to ratificēt Krievijas Valsts Domē.D.Turlais izteica Latvijas atbalstu Krievijas vēlmei iestāties Pasaules Tirdzniecības organizācijā un norādīja, ka tā dotu iespēju veiksmīgāk risināt kopīgus jautājumus. A.Starkovs pateicās par Latvijas pausto atbalstu.Krievijas delegācijas deputāti pastāstīja par politisko situāciju savā valstī, jauno vēlēšanu sistēmu un gaidāmajām parlamenta vēlēšanām, kas aktivizē politisko cīņu valstī.Tika pārrunāta arī situācija Latvijas un Krievijas robežpunktos. Abu pušu deputāti bija vienisprātis par tranzīta caurlaidības pierobežā jautājuma ātrākas risināšanas nepieciešamību. Krievijas Valsts Domes Aizsardzības komitejas priekšsēdētāja pirmais vietnieks Aleksejs Sigutkins pastāstīja, ka šobrīd Krievijā jau norit robežpunktu paplašināšana.Apspriežot izglītības reformu gaitu un tās kvalitāti Latvijā, grupas deputāts Dzintars Ābiķis (TP) pastāstīja, ka starptautiskas ekspertīzes dati liecina, ka izglītības kvalitāte Latvijā gan skolās ar latviešu, gan ar krievu apmācības valodu neatšķiras no izglītības kvalitātes citās valstīs. Turklāt Latvijā nereti skolēni, kas ir beiguši skolu ar krievu valodas apmācību darba tirgū ir konkurētspējīgāki, jo labi pārzin trīs valodas - krievu, latviešu un angļu. Viņš norādīja, ka izglītības sistēma Latvijā un Krievijā saskaras ar līdzīgām problēmām - skolās trūkst skolotāju un ir zems atalgojuma līmenis. Savukārt deputāts Nils Ušakovs (SC) piebilda, ka izglītības līmenis skolās ar krievu valodas apmācību ir samazinājies, jo kvalitatīvai izglītības reformas īstenošanai nebija sagatavoti skolotāji un izstrādāta nepieciešamā metodika. N.Ušakovs pauda interesi par Krievijā izstrādātajām valodu apmācības metodikām, ko veiksmīgi varētu izmantot arī Latvijā.Krievijas vēstnieks Latvijā V.Kaļužnijs ierosināja piektdien, 15.jūnijā, delegācijām tikties atkārtoti, lai apkopotu vizītes rezultātus.Tikšanās noslēguma A.Starkovs izteica aicinājumu Latvijas parlamenta delegācijai rudenī apmeklēt Krieviju un pasniedza grāmatu veltītu Krievijas Domes 100 gadu jubilejai.