Tikšanās un vizītes
Piektdien, 7.septembrī, deputātu grupas sadarbībai ar Šveices parlamentu priekšsēdētājas vietnieks Sergejs Dolgopolovs un deputāti tikās ar Šveices Konfederācijas kantonu (federālo zemju) kancleriem.Tikšanās gaitā tika runāts par abu valstu savstarpējās sadarbības iespējām un to attīstības potenciālu nākotnē.S.Dolgopolovs pastāstīja par ekonomisko un politisko situāciju mūsu valstī, parlamenta un valdības sadarbību un opozīcijas lomu svarīgu lēmumu pieņemšanā. Šveices Konfederācijas Federālā kanclere Annemarī Hūbere-Hoca (Annemarie Huber-Hotz) uzsvēra savas valsts demokrātijas senās tradīcijas un atzina, ka tas ir nozīmīgs pamats Šveices attīstībā. Kanclere pauda savu apbrīnu par Latvijas straujo ekonomisko izaugsmi un lielo iekšzemes kopprodukta pieaugumu. Viņa arī informēja, ka oktobrī Šveicē ir gaidāmas vēlēšanas un šobrīd jau notiek aktīva priekšvēlēšanu cīņa. Grupas deputāts Vents Armands Krauklis (TP) uzsvēra divpusējo tikšanos lomu jaunu sadarbības formu veidošanā.Abas puses bija vienisprātis, ka jāveicina sadarbība abu valstu pašvaldību līmenī. S.Dolgopolovs piebilda, ka šobrīd Latvijā notiek administratīvi teritoriālā reforma, kas ir smags process, un atzina Šveices pieredzes lietderību. A.Hūbere-Hoca pastāstīja arī par Šveices parlamenta darbu un pašvaldību kompetences palielināšanos pēc veiktajām izmaiņām savas valsts konstitūcijā. Kā pastāstīja Šveices Konfederācijas kantonu kancleru konferences viceprezidents un Tičīnas (Tessin) kantona kanclers Džampjēro Džanella (Giampiero Gianella) viņa vadītajā kantonā pašvaldību skaits ir samazinājies un šis process turpinās, kā rezultātā kantonu veido spēcīgas un autonomas pašvaldības. Tika runāts arī par valsts un pašvaldību funkciju sadalījumu.Tikšanās laikā tika atzīts, ka būtiska būtu divpusēja sadarbība atjaunojamo energoresursu jomā, kā arī pieminēta kultūras, izglītības un tieslietu joma. Savukārt deputāte Solvita Āboltiņa (JL) atzina, ka Latvijai īpaši nozīmīga ir Šveices pieredze referendumu rīkošanā.
Saeimas priekšsēdētāja biedre tikās ar Ganas vēstnieku (31.08.2007.)
Piektdien, 31.augustā, Saeimas priekšsēdētāja biedre Karina Pētersone tikās ar Ganas Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Grantu Ohemengu Kessi (Grant Ohemeng Kesse), kas bija ieradies iepazīšanās vizītē.Saeimas priekšsēdētāja biedre K.Pētersone apsveica viesi ar Ganas Republikas neatkarības 50.gadadienu un novēlēja vēstniekam sekmes jaunajā amatā.Abas puses bija vienisprātis, ka jau 15 gadu ilgušās attiecības, kas līdz šim vairāk ir veidojušās starptautiskajā formātā, veiksmīgi varētu attīstīt abu valstu parlamentāriešu vizītes. K.Pētersone uzsvēra divpusējo sakaru un personisko kontaktu nozīmi savstarpējo attiecību veidošanā. Kā pastāstīja vēstnieks G.Kesse, plānots tuvākajā laikā iecelt arī Ganas goda konsulu Latvijā. Atbildot uz viesa interesi par Latvijas straujo ekonomisko attīstību, K.Pētersone sniedza īsu ieskatu aktuālākajos jautājumos atjaunotās neatkarības laikā Latvijā, tostarp pievienošanos Eiropas Savienībai un iedzīvotāju spēju adaptēties jaunajiem ekonomiskajiem un sociālajiem apstākļiem. Viņa pievērsa uzmanību valdības un Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas izstrādātajai programmai inflācijas apkarošanai un sasniegtajiem rezultātiem.Sarunas laikā tika atzīmēts, ka veiksmīga abu valstu sadarbība varētu veidoties ekonomikas, tirdzniecības un tūrisma jomā.Tikšanās dalībnieki pieminēja arī iepriekšējo ANO ģenerālsekretāru Kofi Ananu, kas ir Ganas Republikas pilsonis un šobrīd turpina politiskās aktivitātes citās starptautiskās organizācijās.
Ceturtdien, 30.augustā, Saeimas priekšsēdētāja biedre Karina Pētersone tikās ar Izraēlas reliģijas lietu ministru Ichaku Koenu (Yitzhak Cohen).Saeimas priekšsēdētāja biedre K.Pētersone sveica viesi Saeimā un pauda prieku par Izraēlas reliģijas lietu ministra I.Koena interesi par Latviju, savukārt I.Koens uzsvēra abu valstu labās attiecības un to attīstības potenciālu. I.Koens pastāstīja par viņa vadītās ministrijas uzdevumiem un sadarbību ar Knesetu, kā arī pauda Reliģijas lietu ministrijas vēlmi nodibināt ciešākus sakarus ar Latviju. Ministrs izteica lūgumu aktivizēt palīdzību ebreju īpašumu atgūšanā, uzsverot, ka tas apliecinātu abu valstu draudzīgās attiecības. Abas puses bija vienisprātis, ka tas būtu simbolisks labas gribas solis, un K.Pētersone pauda cerību, ka restitūcijas jautājumā tiks sasniegts pozitīvs risinājums. Sarunas laikā puses pārrunāja arī antisemītisma problēmu. K.Pētersone informēja, ka Saeima pavasara sesijā ir pieņēmusi likumus “Par nekustamā īpašuma nodošanu biedrībai “Latvijas Ebreju draudžu un kopienu padome”” un “Rīgas ebreju reliģiskās draudzes likums”. Viņa pievērsa uzmanību īstenotajai integrācijas programmai un piebilda, ka tiek darīts viss, lai daudzās etniskās grupas Latvijā justos kā mājās, kā arī uzsvēra, ka integrācijas procesiem parlamentā tiek pievērsta liela uzmanība. Tikšanās laikā puses pieskārās Latvijas valsts ekonomiskās izaugsmes potenciālam, enerģētikas problēmām un to alternatīvajiem risinājumiem, attīstot bioenerģētikas ražošanu, kā arī Latvijas un Krievijas attiecībām. K.Pētersone pateicās par Izraēlas ārlietu ministres Cipi Livni (Tzipi Livni) personisko uzaicinājumu apmeklēt konferenci “Sieviešu vadība ilgtspējīgai attīstībai”, kas notiks novembrī Izraēlā, un piebilda, ka Izraēlai un ebreju kopienai Latvijā ir daudz draugu.
Otrdien, 28.augustā, Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis kopā ar Šlēsvigas-Holšteinas Landtāga prezidentu Martinu Kajenburgu (Martin Kayenburg) Berlīnē notiekošās Baltijas jūras valstu parlamentārās konferences ietvaros vadīja konferences noslēguma sesiju, kas bija veltīta integrētai jūras politikai Baltijas jūras reģionā. Sesijas laikā Eitrofikācijas darba grupa prezentēja ziņojumu, kurā ietvertas rekomendācijas nacionālajām valdībām un reģionālajām organizācijām, aicinot tās veikt konkrētus pasākumus, lai Baltijas jūrā mazinātu eitrofikāciju. Darba grupa arī izteica aicinājumu strādāt tālāk, lai šis jautājums nezaudētu savu aktualitāti politiskajā dienas kārtībā. Saeimas priekšsēdētājs pauda gandarījumu par darba grupas paveikto un pateicās darba grupas vadītājam, Norvēģijas parlamenta pārstāvim Asmundam Kristofersenam (Asmund Kristoffersen). I.Emsis šajā darba grupā pildīja vadītāja vietnieka pienākumus. Sesijā uzstājās arī Vācijas federālais vides ministrs, Eiropas Komisijas padomnieks vides jautājumos, HELCOM priekšsēdētājs un citi jomas eksperti. Noslēdzoties 16.Baltijas jūras valstu parlamentārajai konferencei, šodien pieņemta arī konferences rezolūcija. Tajā izvērtēti un aktualizēti jautājumi par situāciju enerģētikā, klimata izmaiņās, darba tirgus un sociālās labklājības jomā, kā arī integrētās jūras politikas veidošanā Eiropas Savienības ietvaros. Parlamentu pārstāvji vienojušies, ka 17.Baltijas jūras valstu parlamentārā konference tiks organizēta Zviedrijā. Konferencē piedalījās Baltijas reģiona valstu nacionālo parlamentu, reģionālo parlamentu, Eiropas Savienības institūciju, Ziemeļu Padomes un Baltijas Asamblejas pārstāvji. No Saeimas Berlīnes konferencē bez I.Emša piedalījās arī Baltijas Asamblejas prezidente Ērika Zommere un Baltijas Asamblejas vadītājas vietnieks Jānis Reirs.
Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis Upsalā, Zviedrijā, Baltijas un Ziemeļvalstu parlamentu priekšsēdētāju konferencē aktīvi iestājās par sadarbības attīstīšanu un saņēma apliecinājumu, ka nākamgad prezidējošā konferences valsts būs Latvija. I.Emsis konferences dalībniekiem akcentēja, ka mazajām valstīm globalizētajā pasaulē ir daudz sarežģītāk stāties pretī izaicinājumiem, īpaši ņemot vērā, ka atsevišķu kompāniju kapitāls ir lielāks par dažas mazas valsts iekšzemes kopproduktu. Tieši Baltijas un Ziemeļvalstu sadarbība ir visefektīvākais veids, kā var risināt valstīm kopīgas problēmas - Baltijas jūras piesārņojumu, reģionam labvēlīgu lēmumu pieņemšana Eiropas Savienības ietvaros u.tml. Tāpēc Saeimas priekšsēdētājs iestājās par Baltijas Asamblejas un Ziemeļvalstu padomes sadarbību, apzinoties, ka tai nepieciešams būt efektīvai. Šī gada konferences viens no aktuālākajiem tematiem bija arī Baltijas un Ziemeļvalstu parlamentu sadarbība ar Gruzijas, Moldovas un Ukrainas parlamentiem, transatlantiskā sadarbība, attiecības ar kaimiņvalstīm. Parlamentu vadītāji vienojās organizēt kopīgu vizīti uz Gruziju, lai sniegtu politisku atbalstu šīs valsts demokratizācijas un stabilizācijas procesam. Latvija kā Baltijas Asamblejas šī gada prezidējošā valsts konferencē informēja par notikušajām un plānotajām Baltijas Asamblejas aktivitātēm 2007. gadā. Baltijas Asamblejas prezidente Ērika Zommere iepazīstināja ar šī gada 23.novembrī paredzētās starptautiskās konferences, kas veltīta Eiropas jauno kaimiņu politikai, ideju, kā arī sniedza savu redzējumu par Baltijas valstu un Ziemeļvalstu sadarbību. Baltijas un Ziemeļvalstu parlamentu priekšsēdētāju konferences ir ikgadēji pasākumi, kas katru gadu norisinās citā valstī. Šogad konferences dalībnieki vienojās, ka nākamgad tā tiks organizēta Latvijā.
Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis no 22. līdz 25.augustam uzturēsies Upsalā, Zviedrijā, kur piedalīsies Baltijas un Ziemeļvalstu parlamentu priekšsēdētāju konferencē. Šī konference ir ikgadējs pasākums, kurā piedalās pieci Ziemeļvalstu un trīs Baltijas valstu parlamentu vadītāji. Šī gada konferences aktuālākie temati - Baltijas un Ziemeļvalstu parlamentu sadarbība ar Gruzijas, Moldovas un Ukrainas parlamentiem, transatlantiskā...
Saeimas priekšsēdētāja biedre tikās ar Krievijas Tomskas apgabala Valsts Domes delegāciju (21.08.2007.)
Otrdien, 21.augustā, Saeimas priekšsēdētāja biedre Karina Pētersone tikās ar Krievijas Federācijas Tomskas apgabala Valsts Domes priekšsēdētāju Borisu Maļcevu un delegāciju.Krievijas Federācijas Tomskas apgabala Valsts Domes priekšsēdētājs B.Maļcevs sarunas laikā pastāstīja par viņa administrētās Valsts Domes darbību un Tomskas apgabala ekonomisko attīstību. Tomskas apgabalā ir attīstīta naftas un gāzes ieguves un pārstrādes rūpniecība, kā arī ir lielākā atomrūpnīca pasaulē, kurā tiek bagātināts urāns, un tas ir viens no bagātākajiem Krievijā, kas dod lielu ekonomisko ieguldījumu visas Krievijas attīstībā. Viņš īpaši uzsvēra lielo izglītības potenciālu, jo šobrīd apgabalā ir vairāk nekā 100 tūkstoši studentu.B.Maļcevs informēja, ka vizītes mērķis ir iepazīties ar Rīgas pilsētas attīstību un pieredzi arhitektūras jautājumu risināšanā. Šobrīd Tomskas apgabalā notiek strauja celtniecības attīstība, turklāt Krievijas Federācijas Reģionālās politikas ministrijai ir jauns plāns iedzīvotāju dzīves apstākļu uzlabošanai, kas paredz izveidot 14 jaunas megapoles, un Tomska ir iekļauta to skaitā. Abas puses bija vienisprātis, ka lietderīgi būtu veidot apmaiņas programmas starp augstskolu pasniedzējiem un studentiem.Tikšanās noslēgumā Saeimas priekšsēdētāja biedre K.Pētersone iepazīstināja ar Saeimas darbību, uzsverot, ka šodien ir Latvijas vēsturē nozīmīga diena, jo pirms 16 gadiem tika pieņemts Latvijas Republikas konstitucionālais likums “Par Latvijas Republikas valstisko statusu”. Viņa arī pastāstīja par Latvijas politisko un ekonomisko situāciju, tostarp Eiropas Savienības līdzekļu apguvi, nodokļu sistēmas sakārtošanu, lauksaimniecības attīstību un administratīvi teritoriālo reformu.Sarunas laikā tika skarts jautājums par latviešu diasporu Krievijā; atzinīgi tika novērtētas Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultātes organizētās ekspedīcijas uz Tomskas apgabalu, lai tiktos ar latviešiem.
Saeimas priekšsēdētājs tikās ar Lielbritānijas vēstnieku (03.08.2007.)
Piektdien, 3.augustā, Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis tikās ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Īanu Bondu (Ian Bond), kas bija ieradies atvadu vizītē.Saeimas priekšsēdētājs un vēstnieks uzsvēra abu valstu labās attiecības un aktīvo vizīšu apmaiņu pēdējā gada laikā. Īpaši padziļināmi parlamentārie kontakti, lai pārrunātu valstu pieredzi dažādos jautājumos, piemēram, parlamentārās kontroles jomā. Saeimas priekšsēdētājs arī pastāstīja par galvenajām aktualitātēm Saeimas darbā rudens sesijā, kā būtiskāko minot šā gada valsts budžeta grozījumu un nākamā gada valsts budžeta pieņemšanu.I.Emsis un Ī.Bonds arī pārrunāja abu valstu attiecības ar Krieviju, tostarp tās ietekmi uz enerģētikas politiku Latvijā.Saeimas priekšsēdētājs pateicās vēstniekam par darbu un pasniedza piemiņas medaļu. Puses pauda cerību par abu valstu politiskā dialoga un ekonomiskās sadarbības paplašināšanos nākotnē.Preses dienests
Eiropas lietu komisija tikās ar Portugāles vēstnieku (20.07.2007.)
Piektdien, 20.jūlijā, Eiropas lietu komisijas priekšsēdētājas biedre Karina Pētersone un komisijas deputāti tikās ar Portugāles Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Žoau Luišu Nizu Piņeiru (João Luís Niza Pinheiro).Portugāles vēstnieks Ž.Piņeiru informēja par Portugāles kā Eiropas Savienības (ES) prezidējošās valsts darbības prioritātēm. Portugāles prezidentūra ilgs līdz šī gada 31.decembrim. Kā vienu no galvenajiem uzdevumiem vēstnieks atzīmēja darba turpināšanu pie jaunā ES līguma. Ž.Piņeiru uzsvēra, ka ir svarīgi ievērot panāktās vienošanās, un iepazīstināja ar darba plānu - jau nākamnedēļ notiks līguma projekta prezentācija ES dalībvalstīm un pēc tam turpināsies tā juridiskā saskaņošana, savukārt rudenī paredzēta pirmo rezultātu prezentācija un apstiprināšana. Līguma ratifikācijas process varētu notikt decembrī paredzētā samita laikā, norādīja vēstnieks. Runājot par Lisabonas stratēģiju, vēstnieks atzīmēja to elementu kopumu, kam tiks pievērsta lielākā Portugāles uzmanība - ekonomiskā, sociālā un nodarbinātības un enerģētikas un vides dimensija. Turklāt viņš uzsvēra, ka Lisabonas stratēģijas īstenošana norit veiksmīgi, apsteidzot laika grafiku. Ž.Piņeiru informēja, ka aktuāli ir arī jautājumi par ES paplašināšanos, dalībvalstu pievienošanos Šengenas zonai un eirozonai, ES kapacitātes nostiprināšanu pasaulē arvien pieaugošās konkurētspējas apstākļos, kā arī transatlantisko attiecību attīstību. Plānots izveidot brīvu tirdzniecības zonu starp ES un Vidusjūras reģiona valstīm, kā arī attīstīt sadarbību ar Āfriku un Brazīliju. Savukārt migrācijas jautājums prasa globālu pieeju, un galvenā uzmanība ir jāpievērš migrācijas nostabilizēšanai, lai tā negatīvi neietekmētu ekonomiku un sociālo jomu, atzina Ž.Piņeiru.Runājot par ES un Krievijas attiecībām, vēstnieks norādīja, ka nepieciešams izveidot jaunu mandātu turpmākās sadarbības programmas izveidošanai, taču tas nav paveicams vienas valsts prezidentūras laikā. Viņš arī piebilda, ka attiecības ar Balkānu valstīm, Ukrainu un Tuvajiem Austrumiem paliek uzmanības lokā.Tikšanās noslēgumā vēstnieks norādīja, ka Portugāle savas prezidentūras laikā strikti ievēros nospraustās prioritātes un ir nepieciešami visu ES dalībvalstu kopīgi pūliņi, lai īstenotu Portugāles izvirzīto moto - specīga savienība labākai pasaulei.
Ceturtdien, 12.jūlijā, Saeimas priekšsēdētāja biedre Karina Pētersone un Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas deputāti tikās ar Eiropas Savienības ekonomikas un monetāro lietu komisāru Hoakinu Almuniju (Joaquin Almunia).Saeimas priekšsēdētāja biedre K.Pētersone savā uzrunā sveica Eiropas Savienības (ES) komisāru H.Almuniju parlamentā un īsumā pastāstīja par Saeimas sastāvu un darbu. Savukārt Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšsēdētājs Kārlis Leiškalns informēja par komisijas darbu un tās kompetencē esošajiem jautājumiem. Viņš atgādināja, ka Saeima ir pabeigusi darbu pie Ministru kabineta iesniegtās likumprojektu paketes, kas sniegs ieguldījumu makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanā un inflācijas mazināšanā. Kopskaitā steidzamības kārtā tika pieņemti seši likumi, kurus atbalstīja arī opozīcijas partijas, uzsvēra K.Leiškalns. H.Almunijs pastāstīja, ka uzturas mūsu valstī, lai iepazītos ar pašreizējo ekonomisko situāciju un finanšu politiku. Viņš atzina, ka Latvija ir dinamiska valsts ar strauji augošu ekonomiku, un norādīja uz nepieciešamību to uzturēt stabilu, ar stingru fiskālo politiku. H.Almunijs atzinīgi novērtēja inflācijas samazināšanas plānu, kas ietver fiskālās un nodokļu politikas izmaiņas, un aicināja domāt arī par citiem papildu pasākumiem. K.Pētersone pastāstīja, ka no nākamā gada Latvijā pirmo reizi tiks ieviests vidēja termiņa budžets nākamajiem trim gadiem, kas ir kā garantija kvalitatīvai plānošanai un ekonomikas stabilizēšanai. Savukārt komisārs norādīja, ka valsts budžeta veidošanas mērķis ir budžets ar pārpalikumu. Sarunas gaitā puses sprieda arī par Latvijas vēlmi pievienoties eirozonai. H.Almunijs atzina, ka Eiropas Komisijai nav svarīgs eiro ieviešanas termiņš, bet pievienošanās procesā svarīgi vadīties pēc konkrētas stratēģijas, lai veicinātu valsts makroekonomisko attīstību. Viņš atgādināja, ka inflācijas līmenim jābūt aptuveni 3% apjomā, lai atbilstu ES noteiktajiem eiro ieviešanas kritērijiem.