Tikšanās un vizītes
1.-9.aprīlī (05.04.2005.)
No šā gada 1. līdz 9.aprīlim Manilā, Filipīnās, notiek Starpparlamentu Savienības (SPS) 112.asambleja un SPS Padomes 176.sesija, kurā Latviju pārstāv Latvijas nacionālās grupas vadītāja, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre un grupas loceklis Oļegs Deņisovs (LSP). Asamblejas otrajā dienā Latvijas delegācija piedalījās Eiropas ģeopolitiskās grupas “Twelve+” darbā, kurā tika spriests par nākamā SPS prezidenta kandidatūru. Kā zināms, nākamos divus gadus, ievērojot rotācijas principu, SPS prezidentam jābūt no “Twelve+” grupas valsts; pašlaik par grupas atbalstu sacenšas Itālijas Deputātu palātas spīkers Pjērs Ferdinands Kazīni un Beļģijas parlamenta deputāts Gerts Feršniks. I.Ūdre kā globālās parlamentāriešu demokrātijas fonda valdes locekle arī piedalījās valdes sēdē, kurā tika skatīti jautājumi par fonda aktivitātēm un SPS palīdzības programmu īstenošanu. Saeimas priekšsēdētājai bija trīspusēja tikšanās ar Krievijas Domes vicespīkeru un Krievijas delegācijas SPS vadītāju Sergeju Baburinu un Baltkrievijas Nacionālās sapulces Pārstāvju palātas priekšsēdētāja vietnieku Sergeju Zabolotecu. Tās ietvaros tika pārrunāta stratēģija jaunā SPS prezidenta vēlēšanām, kas notiks nākamajā SPS asamblejā Ženēvā šā gada rudenī, un iespējas stiprināt parlamentāro sadarbību starp valstīm Eiropas Savienības jauno kaimiņu politikas ietvaros. I.Ūdre arī sniedza interviju Filipīnu nacionālajā televīzijā, kur runāja par SPS asambleju un Latvijas delegācijas darbību tajā, kā arī par Latvijas un Filipīnu ciešākas sadarbības iespējām, piemēram, tūrisma attīstībā, jaunu aviomaršrutu ieviešanā un sekmīgākā vīzu jautājumu risināšanā.
31.martā (31.03.2005.)
Ceturtdien, 31.martā, Aizsardzības un iekšlietu komisijas priekšsēdētājs Juris Dalbiņš tikās ar Maķedonijas Aizsardzības ministrijas valsts sekretāru Nikolu Petrovski. Tika pārrunāti jautājumi par Maķedonijas integrācijas procesu NATO un Latvijas un Maķedonijas divpusējās sadarbības iespējām aizsardzības jomā. Tikšanās sākumā Aizsardzības un iekšlietu komisijas priekšsēdētājs J.Dalbiņš īsumā iepazīstināja ar komisijas sastāvu un galvenajiem darbības virzieniem. J.Dalbiņš uzsvēra, ka komisija sadarbojas ar Iekšlietu ministriju, Aizsardzības ministriju un Tieslietu ministriju, kā arī notiek pieredzes apmaiņa ar kaimiņvalstu parlamentiem aizsardzības un iekšlietu jomā. Maķedonijas Aizsardzības ministrijas valsts sekretārs N.Petrovski interesējās par komisijas un ministriju sadarbību pirms un pēc Latvijas iestāšanās NATO. Maķedonija ir ļoti ieinteresēta pārņemt Latvijas integrācijas pieredzi NATO, atzīmēja N.Petrovski. J.Dalbiņš sacīja, ka nozīmīgs lēmums bija paaugstināt finansējumu nacionālajai aizsardzības sistēmai līdz diviem procentiem no iekšzemes kopprodukta, kas palielināja iespējas profesionālāk sagatavot karavīrus un uzlabot ekipējumu. Sarunas dalībnieki arī pārrunāja jautājumus par nepieciešamajām izmaiņām likumdošanā NATO integrācijas procesa laikā. N.Petrovski informēja, ka Maķedonija iecerējusi pāriet uz profesionālo dienestu līdz 2007.gadam; tiek plānots izveidot 8000 lielu karavīru armiju, taču vēl nav atrisināts jautājums par atvaļināto kapteiņu un leitnantu nodarbinātības iespējām. Arī Latvija domā pāriet uz profesionālo dienestu, norādīja J.Dalbiņš. N.Petrovski pauda interesi par mūsu valsts pieredzi Baltijas valstu sadarbības modeļu veidošanā. Kooperācija starp kaimiņvalstīm ir labākais veids, kā sasniegt kopīgus mērķus, piemēram, Baltijas valstu sadarbības projekta BALTBAT izveidošana, sacīja komisijas priekšsēdētājs J.Dalbiņš. Maķedonijas Aizsardzības ministrijas valsts sekretārs pastāstīja par pašvaldību vēlēšanu rezultātiem Maķedonijā. Lai gan to pirmajā kārtā bija novēroti nemieri, kas notika teritorijās, kur lielākā daļa iedzīvotāju ir albāņi, otrā kārta norisinājās bez būtiskiem pārkāpumiem; vēlēšanas ir notikušas veiksmīgi, uzsvēra N.Petrovski. Sarunas noslēgumā Aizsardzības un iekšlietu komisijas priekšsēdētājs J.Dalbiņš apliecināja, ka komisija ir gatava sniegt atbalstu un dalīties pieredzē ar Maķedoniju aizsardzības jautājumos.
1.-9.aprīlī (30.03.2005.)
No šī gada 1. līdz 9.aprīlim Manilā, Filipīnās, notiks Starpparlamentu Savienības (SPS) 112.asambleja un SPS Padomes 176.sesija, kurā Latviju pārstāvēs Latvijas nacionālās grupas vadītāja, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre (ZZS) un grupas loceklis Oļegs Deņisovs (LSP). SPS 112.asamblejā tiks pārrunāta parlamentāriešu loma tādu mehānismu izveidošanā un to darbības nodrošināšanā, kuri paredzēti kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci, genocīdā un terorismā iesaistīto personu notiesāšanai, lai novērstu nesodāmību. SPS 112.asamblejas dalībnieki arī spriedīs par parlamentu loma tādu jaunu progresīvu starptautisko finanšu un tirdzniecības mehānismu izveidošanā, kuru mērķis ir risināt parādu problēmas un sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus. Plānots arī izskatīt jautājumu par parlamentu lomu cilvēktiesību aizstāvēšanā un to ievērošanas nodrošināšanā stratēģijās, kas saistītas ar HIV/AIDS pandēmijas profilaksi un kontroli, kā arī HIV/AIDS ārstēšanu. Par šo tēmu SPS Latvijas nacionālā grupa ir iesniegusi savus papildinājumus rezolūcijas projektam. Vispārējās debatēs paredzēts apspriest tēmu “Valsts iekšējās politikas, kā arī starptautiskās politikas ietekme uz sieviešu situāciju”, par ko iecerējusi referēt arī SPS Latvijas nacionālās grupas vadītāja I.Ūdre. Saeimas priekšsēdētājai SPS 112.asamblejas darba ietvaros paredzētas arī vairākas divpusējās tikšanās, piemēram, ar Itālijas Deputātu palātas spīkeri Pjeru Ferdinando Kasini (Pier Ferdinando Casini).
30.martā (30.03.2005.)
Šodien, 30.martā, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre tikās ar Eiropas čempionāta volejbolā jauniešiem žūrijas pārstāvjiem, valstu delegāciju vadītājiem un Latvijas Volejbola federāciju. Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre ir Eiropas čempionāta volejbolā jauniešiem patronese. I.Ūdre pauda prieku par viesu vizīti Saeimas namā un iespēju uzklausīt čempionāta dalībniekiem aktuālus jautājumus, jo finālsacensības Latvijā notiek pirmo reizi. Viņa izteica cerību, ka dalībnieki ir apmierināti ar čempionāta organizāciju, un ieskicēja Latvijas sporta attīstībai raksturīgās problēmas, tostarp finansējuma trūkumu, kas katru gadu, apspriežot valsts budžetu, tiek iespēju robežās risināts. Saeimas priekšsēdētāja arī uzsvēra, ka Latvijā sports guvis lielu popularitāti, tostarp volejbols, bet īpaši - hokejs. Čempionāta žūrijas pārstāvji un valstu delegāciju vadītāji pateicās par iespēju tikties ar Saeimas priekšsēdētāju un atzinīgi novērtēja tā norisei nodrošinātos apstākļus. Viņi uzsvēra, ka Latvijā ir vienas no labāk organizētajām finālsacensībām, un izteica cerību, ka arī turpmāk mūsu valstī notiks šāda mēroga sacensības. Viesi arī atzinīgi novērtēja mūsu valstī paveikto pēc neatkarības atgūšanas. Sarunas noslēgumā Saeimas priekšsēdētāja visiem novēlēja panākumus un aicināja mūsu valsti apmeklēt arī brīvdienās.
Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre pauda prieku par iespēju tikties ar kolēģiem no Ukrainas un uzsvēra, ka abas valstis vieno ciešas saites, kuras svarīgi paplašināt arī nākotnē, īpaši parlamentu līmenī. I.Ūdre uzsvēra, ka Latvija ārpolitiskos mērķus - integrāciju ES un NATO - ir sasniegusi un šobrīd ir gatava dalīties ar savu uzkrāto pieredzi virzībā uz šīm organizācijām. Viņa atzina, ka ceļš uz ES ne vienmēr bijis viegls, un akcentēja visu politisko spēku vienotības šā ārpolitiskā mērķa sasniegšanā nozīmi. Saeimas priekšsēdētāja arī pastāstīja par Eiropas lietu komisijas lomu parlamentārās kontroles pār valdību ES jautājumos īstenošanā un raksturoja Latvijas nākotnes attīstības apakškomisijas darba virzienus. Ukrainas parlamenta priekšsēdētājs V.Litvins bija vienisprātis, ka starp Latviju un Ukrainu izveidojusies veiksmīga sadarbība. Arī viņš uzsvēra parlamentāro kontaktu nozīmi, īpaši šobrīd, kad Ukraina kā ārpolitikas prioritāti izvirzījusi integrāciju ES. V.Litvins apliecināja savas valsts ieinteresētību uzklausīt Latvijas gūto pieredzi nacionālās likumdošanas tuvināšanā un saskaņošanā ar ES acquis, kā arī dalījās pārdomās par Ukrainas prezidenta vēlēšanu norisi un ieskicēja svarīgākās iekšpolitiskās aktualitātes. Puses arī pārrunāja reģionālās sadarbības jautājumus, kontaktu aktivizēšanas iespējas starptautiskajās organizācijās un starptautiskās aktualitātes - situāciju Moldovā un Gruzijā.
29.-30.martā (24.03.2005.)
No 29. līdz 30.martam Latvijā oficiālā vizītē uzturēsies Ukrainas parlamenta priekšsēdētājs Volodimirs Litvins un viņa vadītā delegācija.
23.martā (23.03.2005.)
No 29. līdz 30.martam Latvijā oficiālā vizītē uzturēsies Ukrainas parlamenta priekšsēdētājs Volodimirs Litvins un viņa vadītā delegācija. Otrdien, 29.martā, Ukrainas parlamenta priekšsēdētājs tiksies ar Valsts prezidenti Vairu Vīķi-Freibergu, Saeimas priekšsēdētāju Ingrīdu Ūdri, ārlietu ministru Arti Pabriku un Saeimas Latvijas un Ukrainas parlamentu sadarbības grupas pārstāvjiem, kā arī apmeklēs Okupācijas muzeju un dosies ekskursijā pa Vecrīgu. Trešdien, 30.martā, viesi no Ukrainas apmeklēs a/s “Olainfarm”, Rīgas brīvostu un Rīgas Ukraiņu vidusskolu. Vizītes laikā paredzēta arī V.Litvina tikšanās ar žurnālistiem - otrdien, 29.martā, plkst.11.15 Saeimas Kamīnzālē notiks preses brīfings.
22.martā (22.03.2005.)
Otrdien, 22.martā, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre tikās ar Bulgārijas Republikas prezidentu Georgiju Parvanovu un viņa vadīto delegāciju, kas valsts vizītē uzturas mūsu valstī. Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre norādīja, ka savstarpējie kontakti starp Latviju un Bulgāriju ir kļuvuši daudz intensīvāki. Par to liecina fakts, ka neilgā laikā šī ir jau otrā augstākā līmeņa Bulgārijas amatpersonu vizīte Latvijā - pagājušā gada vasarā mūsu valsti oficiālā vizītē apmeklēja Bulgārijas Nacionālās Sapulces priekšsēdētājs O.Gerdjikovs. I.Ūdre akcentēja parlamentārās sadarbības nozīmi starpvalstu attiecību paplašināšanā un uzsvēra, ka īpaši nozīmīgi tas ir tagad, kad Latvija jau ir pilntiesīga Eiropas Savienības dalībvalsts, bet Bulgārija iestāsies šajā organizācijā tuvākajā laikā. Arī Bulgārijas prezidents G.Parvanovs bija vienisprātis, ka Latvijas un Bulgārijas attiecības vērtējamas kā dinamiskas, it īpaši pēdējā laikā. Viņš sacīja, ka liela loma abu valstu kontaktu padziļināšanai varētu būt sadarbībai parlamenta komisiju, sadarbības grupu, kā arī politisko partiju ietvaros. Veiksmīgi noritējusi divu mūsu valsts prezidentes vizītes laikā Bulgārijā parakstīto līgumu ratifikācija Bulgārijas parlamentā, kur akceptēts investīciju veicināšanas un savstarpējās aizsardzības līgums un dubultnodokļu konvencija. Tāpat Bulgārija ir ieinteresēta Latvijas pieredzē, pārņemot ES likumdošanas normas. Sarunā tika skarti arī reģionālās sadarbības jautājumi, kā arī ES jauno kaimiņu politikas īstenošana. Tikšanās noslēgumā puses pieskārās jautājumam par ekonomisko sakaru aktivizēšanu, kā arī sadarbībai starptautiskajās organizācijās.
11.martā (11.03.2005.)
Piektdien, 11.martā, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre devusies vizītē uz Lietuvu, kur piedalīsies Lietuvas Republikas neatkarības atjaunošanas 15.gadadienai veltītajos pasākumos. Plkst.16.30 I.Ūdrei paredzēta tikšanās ar Lietuvas Seima priekšsēdētāju Artūru Paulausku, bet plkst.18.30 Saeimas priekšsēdētāja piedalīsies Seima svinīgajā sēdē, kas veltīta Lietuvas Republikas neatkarības atjaunošanas 15.gadadienai. Vēl šovakar I.Ūdre apmeklēs koncertu un uguņošanu Neatkarības laukumā, bet ap plkst.23.00 piedalīsies A.Paulauska rīkotajā pieņemšanā. Sestdien Saeimas priekšsēdētāja atgriezīsies Latvijā.
10.martā (10.03.2005.)
Ceturtdien, 10.martā, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre tikās ar Slovākijas Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Jozefu Dravecku, kurš bija ieradies atvadu vizītē. Tikšanās laikā tika pārrunāta abu valstu sadarbības attīstība vēstnieka darbības laikā, kas īpaši iezīmīgs ar Latvijas un Slovākijas kļūšanu par Eiropas Savienības un NATO dalībvalstīm. Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre un vēstnieks J.Draveckis bija vienisprātis, ka attiecības starp Latviju un Slovākiju gan valstu, gan parlamentu līmenī kļuvušas daudz intensīvākas. Par to liecina valsts amatpersonu vizītes - pirms dažām dienām Latvijā viesojās Slovākijas prezidents Ivans Gašparovičs, pirms gada - Slovākijas parlamenta priekšsēdētājs Pāvols Hrušovskis. Šo vizīšu laikā viens no būtiskākajiem diskusiju jautājumiem bija ES aktualitātes, it īpaši Eiropas konstitucionālā līguma ratifikācijas process un nacionālo valstu parlamentu lomas pieaugums ES. I.Ūdre uzsvēra Saeimas veiksmīgo iesaisti Eiropas lietās, Eiropas lietu komisijas līdzdalību valsts pozīciju Eiropas institūcijās apstiprināšanā, kā arī regulārās debates par svarīgiem ar ES saistītiem jautājumiem. Sarunas dalībnieki pieskārās arī abu valstu sadarbībai starptautiskajās organizācijās, īpaši pievēršoties parlamentāro asambleju darbam. Tika pārrunāts arī Starpparlamentu savienības darbs, kurā parlamentāriešiem ir iespēja tikties un diskutēt par starptautiskajām aktualitātēm, kā arī ar parlamentu darbu tieši saistītiem jautājumiem. Runājot par līdzdalību ES jauno kaimiņu politikas īstenošanā, Saeimas priekšsēdētāja pastāstīja par nupat noslēgušos Latvijas parlamenta delegācijas vizīti Armēnijā, kuras ietvaros tika diskutēts par jautājumiem, kas skar Latvijas eirointegrācijas un reformu īstenošanas pieredzes nodošanu Armēnijai. Tikšanās noslēgumā Slovākijas vēstnieks atkārtoja Slovākijas parlamenta priekšsēdētāja ielūgumu Saeimas priekšsēdētājai ar delegāciju apmeklēt Slovākiju.