Tikšanās un vizītes
15.janvārī (15.01.2004.)
Ceturtdien, 15.janvārī, Saeimas Aizsardzības un iekšlietu komisijas priekšsēdētājs Ēriks Jēkabsons un komisijas deputāti Dainis Turlais un Juris Dalbiņš tikās ar Čehijas Republikas aizsardzības ministru Miroslavu Kostelku. Aizsardzības un iekšlietu komisijas priekšsēdētājs Ē.Jēkabsons sveica Čehijas Republikas aizsardzības ministru M.Kostelku un viņa vadīto delegāciju Latvijā un pauda pārliecību, ka šī vizīte vēl vairāk veicinās sadarbību abu valstu starpā, kas jau šodien vērtējama kā sekmīga. Arī Čehijas Republikas aizsardzības ministrs akcentēja, ka sadarbības intensificēšanu veicinās arī abu valstu darbība Ziemeļatlantijas aliansē. Viņš norādīja, ka diskusijas un pieredzes apmaiņa ir svarīgi priekšnoteikumi veiksmīgai valstu sadarbībai starptautiskos forumos. Ē.Jēkabsons pastāstīja par Saeimas Aizsardzības un iekšlietu komisijas galvenajiem uzdevumiem likumdošanas jomā, tostarp, valsts aizsardzības spēju nodrošināšanā un iekšējās drošības radīšanā. Viņš uzsvēra arī komisijas parlamentārās pārraudzības lomu šajos jautājumos. Aizsardzības un iekšlietu komisijas priekšsēdētājs uzsvēra, ka svarīga komisijas prioritāte ir likumdošanas harmonizēšana atbilstoši NATO prasībām un standartiem. Sarunas dalībnieki pārrunāja arī NATO attīstības perspektīvas, ņemot vērā starptautiskos procesus pasaulē un jaunos draudu veidus, tostarp terorismu, kā arī dalījās pieredzē par budžeta sadalījumu aizsardzības vajadzībām abās valstīs. Tikšanās noslēgumā sarunas dalībnieki uzsvēra nepieciešamību intensīvi sadarboties un dalīties pieredzē NATO integrācijas jautājumos.
13.janvārī (13.01.2004.)
Otrdien, 13.janvārī, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre tikās ar Ukrainas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Mironu Jankivu, kurš bija ieradies iepazīšanās vizītē. Atzīstot, ka Latvijas un Ukrainas līdzšinējās attiecības vērtējamas kā sekmīgas, abas puses bija vienisprātis, ka to attīstībai un padziļināšanai ir liels potenciāls - it īpaši tagad, kad Latvija kļūs par Eiropas Savienības un NATO dalībvalsti. Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre norādīja, ka mūsu valsts ir gatava piedāvāt savu pieredzi eirointegrācijas jautājumos, piemēram, nacionālās likumdošanas tuvināšanā un harmonizācijā ar ES likumdošanu, kā arī citās Ukrainu interesējošās jomās. Jaunais Ukrainas vēstnieks apstiprināja savas valsts ieinteresētību šāda veida sadarbības ar Latviju paplašināšanā. M.Jankivs informēja Saeimas priekšsēdētāju, ka tuvākajā laikā Ukrainas parlamentā tiks izveidota sadarbības grupa ar Latvijas parlamentu. Arī I. Ūdre uzsvēra, ka lietderīgi ir veicināt sadarbību starp dažādām parlamentu komisijām, kā arī rosināt parlamentāriešu kontaktus. Sarunā tika skarts arī abu valstu ekonomiskās sadarbības tālākas attīstības aspekts. Ukrainas vēstnieks informēja par gaidāmo Ukrainas pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai, kā arī raksturoja ekonomisko situāciju valstī. Svarīgs aspekts ir investīciju piesaiste un rūpniecības tālāka attīstība. Tika pārrunātas arī tās izmaiņas, kādas sadarbībā ar Latviju Ukrainai būs pēc mūsu valsts iestāšanās ES. Tikšanās noslēgumā Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre novēlēja Ukrainas vēstniekam M.Jankivam veiksmīgu darbu Latvijā.
9.janvārī (09.01.2004.)
Ar latviešu mākslinieces Gundegas Rancānes gleznu izstādi Eiropas Parlamentā Briselē tika aizsākta 2004.gada mākslas darbu skate Eiropas Parlamenta ēkās. Izstādi atklāja Eiropas Parlamenta prezidents Pats Kokss un Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre. Izstādi rīkoja Latvijas Republikas Saeima. Vizītes ietvaros Briselē Ingrīda Ūdre tikās ar prezidentu Eiropas Parlamenta Patu Koksu. Tikšanās laikā tika pārrunāti abu parlamentu sadarbības jautājumi, kā arī svarīgākās norises Eiropas Savienībā, proti, prognozes par starpvaldību konferences darba atsākšanu un ES Konstitucionālā Līguma nākotni, kā arī Īrijas prezidentūras prioritātes. Prezidents arī informēja par sarunu gaitu par Eiropas Parlamenta deputātu statūtu apstiprināšanu. Saeimas priekšsēdētāja apmeklēja vienu no Latvijas parlamenta novērotāju darba birojiem Eiropas Parlamentā, kur iepazinās ar novērotāju darba apstākļiem un pārrunāja aktuālos jautājumus ar novērotājiem Lieni Liepiņu un Rihardu Pīku. Ingrīda Ūdre viesojās Saeimas birojā Eiropas Parlamentā, kur strādā Saeimas atašejs Eiropas Savienībā Inese Kriškāne. Saeimas priekšsēdētāja apmeklēja Latvijas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā. Tiekoties ar tās darbiniekiem, viņa pārrunāja tos uzdevumus, kādi Latvijas pārstāvjiem jāveic laikā līdz Latvijas iestāšanās brīdim Eiropas Savienībā, kas notiks šā gada 1.maijā, un arī pēc tam.
8.janvārī (08.01.2004.)
Šodien, 8.janvārī, Briselē, Eiropas Parlamenta (EP) telpās notika Saeimas priekšsēdētājas Ingrīdas Ūdres tikšanās ar Eiropas Parlamenta prezidentu Patu Koksu.
Šodien, 23.decembrī, Saeimas namā notika Ziemassvētku eglītes pasākums bērnunamu audzēkņiem. (23.12.2003.)
Uz Saeimas priekšsēdētājas Ingrīdas Ūdres rīkoto Ziemassvētku eglītes pasākumu ieradās bērni no Talsu rajona specializētā bērnu aprūpes centra “Veģi”, Daugavpils bērnunama?patversmes “Priedīte”, Preiļu rajona Rudzātu speciālās internātskolas, Daugavpils rajona Naujenes bērnunama, Jēkabpils rajona bērnunama “Līkumi”, Jelgavas radošo domu un darbu centra “Svētelis”, kā arī Liepājas rajona Kronvalda Ata pamatskolas. I.Ūdre, uzrunājot bērnus un skolotājus, vēlēja labu veselību, sekmes mācībās un visu vēlēšanos piepildīšanos. Bērni kopā ar Saeimas priekšsēdētāju ar pašu darinātiem eglīšu rotājumiem izpušķoja svētku eglīti. Bet pēc tam mazos viesus Saeimas namā ar dziesmām un rotaļām izklaidēja Pepija ar saviem draugiem. Savukārt Ziemassvētku vecītis tika sagaidīts kā liels Ziemassvētku brīnums, kas mazajos ciemiņos radīja pārsteigumu un lielu izbrīnu. Bērni bija sagatavojuši arī priekšnesumus, par ko no Ziemassvētku vecīša saņēma dāvaniņas.
17.decembrī (17.12.2003.)
Trešdien, 17.decembrī, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre tikās ar Lietuvas Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Petru Vaitekūnu (Petras Vaitiekūnas), kurš bija ieradies atvadu vizītē. Sarunas gaitā tika pārrunāta iekšpolitiskā situācija Lietuvā, kā arī gaidāmās Eiropas Parlamenta vēlēšanas. Lietuvas vēstnieks P.Vaitekūns norādīja, ka vēstnieka statusā viņš parlamentā viesojas pēdējo reizi, jo jau pavisam drīz viņš kļūs par Lietuvas prezidenta ārlietu padomnieku. Vēstnieks pauda gandarījumu par veiksmīgo sadarbību, kas šajā laikā izveidojusies abu valstu starpā. Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre savukārt izteica cerību, ka, mainoties vēstnieka ieņemamajam amatam, attiecības starp Latviju un Lietuvu kļūs vēl ciešākas - jo īpaši svarīgi tas ir abu valstu dalības ES kontekstā. Tāpat liela nozīme ir arī reģionālajiem kontaktiem un Baltijas Asamblejas darbībai. P.Vaitekūns informēja par iekšpolitisko situāciju Lietuvā, norādot, ka skandāls ap valsts prezidentu to ir būtiski sarežģījis. Jau tuvākajā laikā Seimā sāksies impīčmenta procedūra, par kuras ierosināšanu savākti 86 deputātu paraksti. Tikšanās noslēgumā puses pārrunāja arī gatavošanos Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Vēstnieks pastāstīja, ka Lietuvas parlaments nolēmis - EP vēlēšanas notiks 13.jūnijā. Puses bija vienisprātis, ka būtiski ir saglabāt Eiroparlamenta deputātu saikni ar nacionālajiem parlamentiem. Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre šodien tikās arī ar Šveices Konfederācijas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Villiju Holdu (Willy Hold), kurš bija ieradies atvadu vizītē. Izvērtējot Latvijas un Šveices attiecības, sarunas dalībnieki tās raksturoja kā draudzīgas un atvērtas, uzsverot, ka pēdējo gadu laikā aktivizējas abu valstu sadarbība kultūras, politikas un arī ekonomikas jomās. Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre izteica gandarījumu, ka politiskie kontakti un Latvijas virzība uz pilntiesīgu dalību Eiropas Savienībā rada stabilu un drošu pamatu attiecību attīstībai ekonomikā. Samērā nesen spēkā stājusies arī Konvencija par nodokļu dubultas uzlikšanas un nodokļu nemaksāšanas novēršanu attiecībā uz ienākuma un kapitāla nodokļiem abās valstīs. Latvijas mērķis ir attīstīt valstī sociāli atbildīgu ekonomiku, uzsvēra I.Ūdre. Sarunas dalībnieki bija vienisprātis par nepieciešamību dalīties pieredzē Latvijai un Šveicei būtiskos jautājumos. Piemēram, likumdošanas bāzes pilnveidošanā - nolūkā ierobežot nekontrolētas naudas plūsmas banku sistēmā. Perspektīvā šādu tiesisku instrumentu esamība stiprinātu Latvijas kā nākamās ES dalībvalsts robežu aizsardzības spējas un ierobežotu terorisma attīstību. Šveices vēstnieks pauda gandarījumu un apsveica Latviju ar panākto virzībā uz dalību ES. V.Holds sacīja, ka Latvija, darbojoties savienībā ar pārējām ES dalībvalstīm, iegūs plašākas attīstības iespējas. Sarunas dalībnieki atzinīgi novērtēja arī abu valstu parlamentāros kontaktus. 8.Saeimā darbojas Latvijas un Šveices parlamentu sadarbības grupa, un Šveicē ir izveidota Latvijas, Igaunijas un Lietuvas atbalsta grupa Pro Baltikum. Tika pārrunāti arī jautājumi, kas saistīti ar gaidāmajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām Latvijā, kā arī darbs pie tiesiskās bāzes radīšanas. Noslēgumā Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre pasniedza Šveices vēstniekam V.Holdam piemiņas medaļu.
15.decembrī (15.12.2003.)
Pirmdien, 15.decembrī, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre tikās ar Krievijas Federācijas Federālās Sapulces Federācijas Padomes Ārlietu komitejas priekšsēdētāju Mihailu Margelovu un viņa vadīto delegāciju.Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre pauda prieku par iespēju tikties ar Krievijas kolēģiem un pārrunāt turpmākās sadarbības aktivizēšanas iespējas. Viņa arī izteica cerību, ka pēc šodienas tikšanās abu valstu parlamentārās saites kļūs stiprākas. Runājot par Krievijas Domes vēlēšanu rezultātiem, Krievijas Federācijas Federālās Sapulces Federācijas Padomes Ārlietu komitejas priekšsēdētājs M.Margelovs uzsvēra, ka parlamenta apakšpalātas vēlēšanu rezultāti Krievijā nostiprinājuši ceļu uz komunisma neatgriezeniskumu, un raksturoja Krievijas Domes sastāvu, akcentējot, ka sākusies "jauna politiska sezona" un turpmāk gaidāms nopietns darbs. I.Ūdre un M.Margelovs arī pārrunāja ar Eiropas Savienību (ES) saistītus jautājumus, tostarp nacionālo parlamentu lomu paplašinātajā ES, radniecisko politisko partiju sadarbības padziļināšanas nozīmi un ES strukturālo fondu izmantošanas iespējas. I.Ūdre sacīja, ka šobrīd liela uzmanība tiek veltīta diskusijām par nacionālo parlamentu lomu ES un ļoti būtiski ir sabalansēt nacionālās valsts un ES intereses. Savukārt M.Margelovs interesējās, kā veidojas Saeimas un Eiropas Parlamenta radniecisko politisko partiju sadarbība, kā arī vēlējās uzzināt, kā Latvijai sokas ar ES strukturālo fondu izmantošanu. I.Ūdre uzsvēra, ka ļoti svarīgi pareizi izmantot šos līdzekļus un šobrīd Latvijā ir radīta viena no labākajām kontroles sistēmām Austrumeiropā, kas seko līdzi to racionālai apguvei. Viņa arī izteica Latvijas gatavību dalīties iegūtajā pieredzē.Abas puses arī sprieda par jautājumiem, kas skar robežlīguma noslēgšanu un pārrobežu sadarbību. I.Ūdre un M.Margelovs bija vienisprātis, ka šie jautājumi abām valstīm ir svarīgi un aktivizējama sadarbība, lai tos veiksmīgi risinātu. Tikšanās noslēgumā I.Ūdre un M.Margelovs atzina, ka ir iezīmējušies vairāki jautājumi, kuros iespējama pieredzes apmaiņa un sadarbības padziļināšana parlamentu līmenī.