Tikšanās un vizītes
Tikšanās gaitā tika pārrunāti jautājumi, kas skar UNIDROIT darbību un Latvijas iespējas pievienoties tās konvencijai. Saeimas priekšsēdētājas biedre V.Muižniecei sveica augsto viesi Saeimas namā un norādīja, ka Latvija ir ļoti ieinteresēta uzzināt iespējami vairāk par šīs organizācijas darbību. “Tas būtu liels ieguvums gan likumdevējam ? likumdošanas kvalitātes uzlabošanā, gan arī mūsu tiesību ekspertiem un zinātniekiem,” sacīja V.Muižniece. Viņa arī piebilda, ka Latvija ir viena no retajām Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas nav pievienojusies UNIDROIT konvencijai. H.Kronks bija pagodināts par iespēju tikties ar tik augstu parlamenta amatpersonu, uzsverot, ka tādas izdevības gadās ļoti reti - pat tajās valstīs, kas ir aktīvas konvencijas dalībnieces. Viņš īsumā iepazīstināja ar organizācijas dibināšanu, akcentējot tās darbību pagājušā gadsimta divdesmitajos gados, kā arī pastāstīja par tās galvenajiem uzdevumiem un prioritātēm šodien. Viņš norādīja, ka ik pa laikam organizācijas iekšienē notiek diskusija par to, vai organizācijai nevajadzētu darboties ANO paspārnē. Un tomēr atbilde līdz šim bijusi noliedzoša, jo UNIDROIT cenšas izvairīties no jebkādas iespējas tikt iesaistītai politiskās cīņās. Tikšanās noslēgumā V.Muižniece uzsvēra, ka Latvijai ir liela interese par iespēju pievienoties UNIDROIT, un pauda cerību, ka tas varētu notikt iespējami drīzā laikā. Tā nepieciešamība spilgti izpaudās jau tai laikā, kad Latvijas Saeima strādāja pie Komerclikuma izstrādes - trūka pieredzes un starptautiski zinošu ekspertu. Arī tagad Latvijai ir aktuāli jautājumi, kas ir UNIDROIT organizācijas uzdevumu lokā - kredītu un vērstpapīru joma, finanses, starptautiskais kapitāls. Preses dienests
13.septembrī (13.09.2005.)
Otrdien, 13.septembrī, Saeimas priekšsēdētājas biedre Vineta Muižniece tikās ar Slovēnijas Republikas Ministru prezidentu Janešu Janšu, kurš oficiālā vizītē uzturas Latvijā. Tikšanās gaitā tika pārrunāti jautājumi, kas skar abu valstu divpusējās attiecības un sadarbību starptautisko organizāciju ietvaros. Saeimas priekšsēdētājas biedre V.Muižniece sveica augsto viesi Saeimas namā un uzsvēra, ka nupat mūsu parlaments uzsācis jaunu darba cēlienu, kurā būtiska loma atvēlēta attiecību padziļināšanai ar Eiropas Savienības dalībvalstīm, tostarp Slovēniju. Abu valstu līdzšinējās attiecības Saeimas priekšsēdētājas biedre raksturoja kā labas, tomēr norādīja uz vēl neizmantoto potenciālu to paplašināšanā. Viņa arī pauda cerību, ka šī Slovēnijas premjerministra vizīte Latvijā palīdzēs labāk iepazīt ekonomiskās sadarbības iespējas, kā arī paplašināt abu valstu līgumtiesisko bāzi. Arī Slovēnijas Ministru prezidents pauda gandarījumu par iespēju apmeklēt Latviju un uzsvēra abu valstu kontaktu intensificēšanas iespējas starptautiskajās organizācijās. Viņš arī norādīja, ka kopā ar viņu vizītē ieradies Slovēnijas ekonomikas ministrs un uzņēmēju delegācija, kura interesējas par investīciju iespējām. Tikšanās dalībnieki arī pārrunāja attiecību veidošanu ar tuvējām kaimiņvalstīm, tostarp Baltkrieviju un Krieviju, kā arī administratīvi teritoriālās reformas norisi. V.Muižniece pastāstīja par Latvijas paveikto šajā jomā, akcentējot likumdošanas darbu, kā arī norādot, ka šis process Latvijā tuvojas savam noslēgumam. Savukārt Slovēnijas Ministru prezidents sacīja, ka reģionu decentralizācijas jautājums ir aktuāls arī Slovēnijā. Otrdien, 13.septembrī, Aizsardzības un iekšlietu komisijas priekšsēdētājs Juris Dalbiņš un komisijas deputāti tikās ar Baltijas Aizsardzības koledžas (BALTDEFCOL) Augstākās vadības kursa studentiem un pasniedzējiem. Tikšanās laikā tika pārrunāti jautājumi, kas skar Latvijas drošības un aizsardzības politiku, kā arī bruņoto spēku attīstības iespējas nākotnē. Aizsardzības un iekšlietu komisijas priekšsēdētājs J.Dalbiņš pauda prieku par ikgadējo tikšanos un īsumā iepazīstināja ar komisijas galvenajiem darbības virzieniem. Pēc iestāšanās Eiropas Savienībā un NATO Latvijai jābūt gatavai piedalīties starptautiskajās operācijās un nodrošināt aizsardzību, tāpēc ir ļoti svarīgi veicināt bruņoto spēku attīstību, uzsvēra J.Dalbiņš. Šobrīd tiek turpināta pāreja uz profesionālajiem bruņotajiem spēkiem. Viesi interesējās arī par Latvijas bruņoto spēku sadalījumu un lomu valsts aizsardzībā, kā arī par Saeimas darbu pie likumprojektiem drošības un aizsardzības jomās. Aizsardzības un iekšlietu komisijas priekšsēdētājs informēja par speciāli apmācītu rezervistu iesaistīšanu drošības nodrošināšanai un par jaunas likumdošanas paketes veidošanu, kas saistīta ar mobilizāciju un atbildības sadalīšanu starp valsts institūcijām. Atbildot uz jautājumu par finansējuma lielumu aizsardzībai, J.Dalbiņš informēja, ka Latvijā līdz 2008.gadam aizsardzības jomas budžetam paredzēts 2% no iekšzemes kopprodukta. Tikšanās noslēgumā puses pārrunāja termiņa pagarināšanas iespējas Latvijas karavīru miera uzturēšanas misijai Irākā, kā arī iekšējo un ārējo sadarbību draudu novēršanā valstī. Preses dienests
12.septembrī (12.09.2005.)
Kā informē Ārlietu komisija, pirmdien, 12.septembrī, Ārlietu komisijas priekšsēdētāja Vaira Paegle tikās ar Vācijas vēstnieku Latvijā Eberhardu Šupiusu (Eberhard Schuppius) un sarunas laikā pārrunāja dažādus divpusējos un daudzpusējos jautājumus, pieskārās aktualitātēm pasaulē - ES attīstība, ANO reforma u.c. jautājumiem. Izmantojot iespēju, tikšanās laikā V.Paegle izteica savu viedokli arī par Vācijas un Krievijas parakstīto vienošanos par gāzes vada būvniecību pa Baltijas jūru: “Es neapstrīdu neatkarīgu valstu tiesības parakstīt divpusējus līgumus, bet mani satrauc signāls, ko šāda vienošanās sūta Baltijas valstīm, Polijai un Ukrainai. Proti, satrauc tas, ka tieši tām divām valstīm, kuras nes lielāko morālo atbildību par Eiropas sadalīšanu Otrā pasaules kara laikā, savtīgas politiskās intereses stāv augstāk par vienotu Eiropas drošības un enerģētikas politiku. Politiski izdevīgais pakts ir morāli nepieņemams un neatbilst izvirzītajām Eiropas Savienības vērtībām.”
14.-16.septembrī (12.09.2005.)
No 14. līdz 16.septembrim Latvijā oficiālā vizītē uzturēsies NATO Parlamentārās asamblejas Ekonomikas un drošības komitejas Austrumu un Rietumu ekonomikas sadarbības apakškomisijas delegācija.Trešdien, 14.septembrī
7.-9.septembrī (09.09.2005.)
No 7. līdz 9.septembrim Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre ASV, Ņujorkā, piedalās Pasaules parlamentu priekšsēdētāju otrajā konferencē. Pasaules parlamentu priekšsēdētāju otrās konferences otrajā darba dienā parlamentu priekšsēdētāji turpināja vispārējās debates par parlamentu starptautisko sadarbību, saskaroties ar 21.gadsimta izaicinājumiem. Debatēs ar uzrunām uzstājās visu konferencē pārstāvēto valstu parlamentu vadītāji. Paralēli vispārējām debatēm notika paneļdiskusija par parlamentu lomu demokrātijas veicināšanā, kuru vadīja Dienvidāfrikas parlamenta spīkere Baleka Mbete (Baleka Mbete). Tajā galvenā vērība tika pievērsta parlamenta darba efektivitātes veicināšanai, kā arī dialogam ar sabiedrību. Paneļdiskusija “Parlamentu loma un atbildība attiecībā pret ANO darbu” bija veltīta sadarbībai ar ANO, un to vadīja Starptautiskās Darba organizācijas ģenerāldirektors Žuans Somaira (Juan Somaira). Konferences dalībniekus arī uzrunāja Kofi Anans. Pasākuma ietvaros Saeimas priekšsēdētājai I.Ūdrei bija iespēja tikties un pārrunāt aktuālus savstarpējās sadarbības jautājumus ar kolēģiem no dažādām valstīm, tai skaitā Itālijas parlamenta vadītāju Pjeru Ferdinando Kazini, Krievijas Domes priekšsēdētāju Borisu Grizlovu, Nīderlandes parlamenta priekšsēdētāju Fransu Veisglasu, Apvienotās Karalistes parlamenta priekšsēdētāju Mišelu Martinu, Izraēlas parlamenta priekšsēdētāju Reuvenu Rivlinu, Gruzijas parlamenta priekšsēdētāju Nino Burdžanadzi, Moldovas parlamenta priekšsēdētāju Marianu Lupu, Meksikas parlamenta priekšsēdētāju Enriki Džeksonu Ramiresu, Japānas parlamenta priekšsēdētāju Šikagi Ogi un citiem kolēģiem. Šodien, 9.septembrī, konferencē notiks sieviešu - parlamentu priekšsēdētāju paneļdiskusija “Parlamenti un Apvienotās Nācijas: sadarbība, lai veicinātu dzimumu līdztiesību”, ko vadīs Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre. Diskusijā piedalīsies Beļģijas Senāta, Dominikas, Igaunijas, Gruzijas, Grieķijas, Ungārijas, Jamaikas Senāta, Japānas, Nīderlandes Senāta, Jaunzēlandes, Dienvidāfrikas, Šveices, Urugvajas, Antiguas un Barbudas, Saintkitas un Nevisas parlamentu priekšsēdētājas. Par ANO veikto darbu dzimumu līdztiesības veicināšanā ziņos ANO ģenerālsekretāra speciālā padomniece dzimumu līdztiesības jautājumos Reičela Majanja (Rachel Mayanja) un ANO Attīstības fonda sievietēm direktore Noelena Heizere (Noeleen Heyzer). Parlamentu vadītājas iesaistīsies diskusijās par sieviešu - parlamentu priekšsēdētāju lomu dzimumu līdztiesības sasniegšanā. Konferences noslēgumā tiks pieņemta deklarācija “Parlamentu pieaugošā loma demokrātijas deficīta pārvarēšanā starptautiskajās attiecībās”. Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre konferencē prezentēs deklarācijas tekstu, kā arī sniegs debates apkopojošu ziņojumu.
8.septembrī (08.09.2005.)
Ceturtdien, 8.septembrī, Ņujorkā turpinās Pasaules parlamentu priekšsēdētāju otrās konferences vispārējās debates, kur parlamentu vadītāji diskutē par parlamentu starptautisko sadarbību, saskaroties ar 21.gadsimta izaicinājumiem. Šodien parlamentu priekšsēdētājus uzrunās ANO ģenerālsekretārs Kofi Ananns. Viņš raksturos aktuālos uzdevumus, kādi pašreiz ir ANO attīstības, drošības un cilvēktiesību jomās. K.Ananns runās arī par ANO reformām, kā arī to, kā ANO varētu sadarboties ar nacionālajiem parlamentiem. Parlamentu priekšsēdētāji arī piedalīsies paneļdiskusijās par parlamentu ieguldījumu demokrātiju veicināšanā, kā arī parlamentu lomu un atbildību attiecībā uz ANO darbu.
7.septembrī (07.09.2005.)
Trešdien, 7.septembrī, Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšsēdētājs Atis Slakteris un komisijas deputāti tikās ar Zviedrijas Riksdāga Nodokļu komisijas pārstāvjiem. Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšsēdētājs Atis Slakteris sveica Zviedrijas Riksdāga Nodokļu komisijas pārstāvjus Saeimā un īsumā pastāstīja par darbu Saeimā un komisijā. Savukārt Zviedrijas Riksdāga Nodokļu komisijas deputāte Ulla Vestere (Ulla Wester) iepazīstināja ar delegācijas sastāvu un darbu komisijā, kā arī pastāstīja, ka pašreiz Zviedrijā līdzīgi kā Latvijā notiek aktīvs darbs pie nākamā gada valsts budžeta izstrādes. Nodokļu komisijas pārstāvji interesējās par ekonomisko situāciju, inflācijas rādītājiem un nodokļu politiku Latvijā. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas deputāts Vilnis Edvīns Bresis (ZZS) viesus informēja par situāciju mūsu valsts tautsaimniecībā, zemnieku saimniecību atbalsta politiku un teritoriālo reformu. Savukārt Ēriks Zunda (TP) pastāstīja par nodokļu reformas politiku. Pārrunājot ekonomisko situāciju un augsto labklājības līmeni Zviedrijā, radniecīgās komisijas deputāts Lenarts Hedkuists (Lennart Hedquist) pastāstīja, ka Zviedrija ir izvēlējusies finansēt savu labklājības līmeni ar augstiem nodokļiem. Savukārt, spriežot par situāciju Eiropas Savienības (ES) kopējā nodokļu politikā, A.Slakteris uzsvēra nodokļu izlīdzināšanas nepieciešamību ES ietvaros, kas veicinātu tās konkurētspēju pasaules valstu vidū. Tikšanās laikā uzmanība tika pievērsta arī Latvijas nacionālās valūtas piesaistei eiro; reģionālās politikas īstenošanai un tās turpmākās attīstības perspektīvām. Tikšanās noslēgumā A.Slakteris novēlēja viesiem veiksmīgu vizītes gaitu.
7.septembrī (06.09.2005.)
Trešdien, 7.septembrī, Ņujorkā, ANO galvenajā mītnē tika svinīgi atklāta Otrā pasaules parlamentu konference. Tajā ir pulcējušies parlamentu vadītāji no vairāk nekā 140 valstīm, kā arī nozīmīgāko starptautisko institūciju un parlamentāro asambleju vadītāji. Konferenci ar uzrunām atklāja Starpparlamentu savienības prezidents, senators Seržio Paess (Sergio Paez) un ANO Ģenerālās Asamblejas prezidents Žans Pings (Jean Ping). Konferncē tika nolasīts arī ASV Pārstāvju palātas spīkera Denisa Hasterta (Dennis Hastert) apsveikums. Tam sekoja ziņojums par parlamentu iesaisti starptautiskajās attiecībās, progresa ziņojums par Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu, ar kuru uzstājās ANO Attīstības programmas (UNDP) vadītājs Kemals Derviss (Kemal Dervis), kā arī ziņojums par parlamentu ieguldījumu demokrātijas stpirināšanā “Parlamenti un demokrātija 21.gadsimtā”. Pēc ziņojumu uzklausīšanas konferences dalībnieki uzsāka vispārējās debates par tēmu “Parlamenti un starptautiskā sadarbība, saskaroties ar 21.gadsimta izaicinājumiem”. Debatēs ar uzrunu uzstājās Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre. Savā uzrunā viņa uzsvēra parlamenta lomu valsts attīstībā un demokrātijas stiprināšanā, kā arī parlamentu sadarbības nozīmi. Tā kā viena no šodienas aktualitātēm ir demokrātijas deficīta pārvarēšana, viņa norādīja uz politiskā dialoga ar sabiedrību nozīmi, lai stiprinātu saikni starp indivīdu un valsti. Tikpat svarīgs ir dialogs starp parlamentu un izpildvaru, kā arī dialogs parlamentu starpā. I.Ūdre raksturoja Latvijas izaugsmi, kā arī iesaisti sadarbības projektos, nododot savu iegūto reformu pieredzi valstīm, kas veic līdzīgas reformas. Saeimas priekšsēdētāja augstu novērtēja Starpparlamentu savienības (SPS) kā plašākā pasaules parlamentāriešu foruma darbu, īpaši to sadarbību, kas SPS veidojas ar ANO. Pirms konferences notika Baltijas un Ziemeļvalstu parlamentu priekšsēdētāju tikšanās, kur ētāja I.Ūdre un Zviedrijas parlamenta priekšsēdētājs Bjorns fon Zīdovs (Bjorn von Sydov) informēja kolēģus par darbu, ko pirms konferences veikusi Sagatavošanas komiteja, kuras locekļi viņi ir. Astoņu parlamentu priekšsēdētāji pārrunāja arī iespējas veicināt parlamentu komisiju sadarbību, rīkojot kopīgas specializētās konferences. Tāpat tika runāts par sadarbību ar Ukrainu un Gruziju, kurā ir iesaistījušies Baltijas un Ziemeļvalstu parlamenti. Septembra beigās ir plānota kopīga Baltijas un Ziemeļvalstu parlamentu priekšsēdētāju vizīte Kijevā. Tāpat tika pārrunāta parlamentu sadarbības transatlantiskā dimensija un sadarbība ar ASV Kongresu.
6.septembrī (06.09.2005.)
Otrdien, 6.septembrī, Saeimas priekšsēdētājas biedrs Jānis Straume tikās ar Kambodžas Karalistes ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Čumu Sounrī (Chum Sounry), kurš bija ieradies iepazīšanās vizītē. Tikšanās gaitā tika runāts par abu valstu divpusējām attiecībām un to padziļināšanas iespējām. Saeimas priekšsēdētājas biedrs sveica Kambodžas vēstnieku Latvijas parlamentā un pauda cerību, ka vēstnieka darbība dos jaunu impulsu abu valstu divpusējo attiecību attīstībā, kas aizsākušās pirms desmit gadiem. Lai gan Latvijai kā Eiropas Savienības un NATO dalībvalstij ir daudz darāmā, lai nostiprinātu savu pozīciju Eiropas politiskajā un ekonomiskajā sfērā, daudz uzmanības tiek veltīts arī sadarbībai ar citiem reģioniem, tostarp Dienvidaustrumāziju. Kambodžas vēstnieks savukārt informēja J.Straumi par tikšanos ar Ārlietu ministrijas pārstāvjiem, ar kuriem spriests par ekonomisko kontaktu paplašināšanu, kuru ietvaros varētu organizēt abu valstu uzņēmēju tikšanos. Viena no Kambodžas ārpolitikas prioritātēm ir sadarbība ar ES dalībvalstīm, tāpēc pašreiz tiek strādāts pie tā, lai ar visām divdesmit piecām dalībvalstīm noslēgtu tirdzniecības līgumus; tāds līgums tiek gatavots arī ar Latviju. Tikšanās dalībnieki pārrunāja arī iespējas veicināt sadarbību izglītības un kultūras jomās.
5.septembrī (05.09.2005.)
Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre ir uzsākusi vizīti Ņujorkā, kur šonedēļ notiks Otrā pasaules parlamentu priekšsēdētāju konference. Pirms konferences sākuma uz pēdējām darba sēdēm sanāks konferences Sagatavošanas komiteja. Tajā kopā ar vēl 15 valstu parlamentu vadītājiem darbojas arī Saeimas priekšsēdētāja. Darba sanāksmē 6.septembrī tiks apspriesti ar konferences norisi saistītie jautājumi, kā arī izskatīti priekšlikumi nobeiguma deklarācijas tekstam. Pirms komitejas sēdes I.Ūdre tikies ar Starpparlamentu savienības ģenerālsekretāru A.Džonsonu, lai pārrunātu gala ziņojuma sagatavošanu.