Tikšanās un vizītes
12.jūlijā (12.07.2006.)
Trešdien, 12.jūlijā, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre tikās ar Rīgas Domes, a/s Rīgas Centrāltirgus, Vidzemes tirgus tirgotāju biedrības un SIA Delta SBMB pārstāvjiem, lai pārrunātu Vidzemes tirgus nākotni. Saeimas priekšsēdētāja uzsvēra, ka uz sarunu aicinājusi visas ieinteresētās puses, lai gūtu lielāku skaidrību par Vidzemes tirgus attīstību nākotnē. Viņa akcentēja, ka Vidzemes tirgus ir rīdziniekiem iemīļota iepirkšanās vieta un šobrīd nodrošina darba vietas vairāk nekā 500 cilvēkiem. Sarunas gaitā Saeimas priekšsēdētāja uzklausīja ieinteresēto pušu viedokļus. A/s Rīgas Centrāltirgus valdes priekšsēdētāja Naina Cibuļska pastāstīja, ka pirms pieciem gadiem par Vidzemes tirgus nomnieku uz 20 gadiem kļuva SIA Delta SBMB, kas solīja tirgus modernizācijā un rekonstrukcijā investēt ap 5 miljoniem latu. Viņa uzsvēra, ka solītie investīcijas plāni līdz šim nav īstenoti un a/s Rīgas Centrāltirgus nolēmusi tiesas ceļā līgumu lauzt. Proti, Rīgas apgabaltiesā iesniegts prasības pieteikums par līgumsaistību pārtraukšanu ar pašreizējiem nomniekiem. A/s Rīgas Centrāltirgus pārstāvji apliecināja bažas par tirgus nākotni un izteica gatavību pēc strīdus izšķiršanas tiesas ceļā rūpēties par tirgus attīstību, tostarp Latvijas lauksaimnieku iespējām realizēt savas saražotās preces, kā arī tirgus labiekārtošanu tā, lai tirgotājiem tiktu nodrošināti mūsdienīgi darba apstākļi. SIA Delta SBMB pārstāvji izteica viedokli, ka viņu darbību apgrūtinājušas grūtības saskaņot rekonstrukcijas projektus un viņi gaidīs strīda izšķiršanu tiesas ceļā. Vidzemes tirgus tirgotāju biedrības pārstāvji pauda satraukumu par iespējamo tiesas procesa novilcināšanu, kas pastiprinātu neziņu par tirgus nākotni. Viņi arī norādīja uz neapmierinošajiem darba apstākļiem un konfliktiem ar tirgus administrāciju. Saeimas priekšsēdētāja aicināja tiesvedības laikā rūpēties par tirgū strādājošajiem cilvēkiem un skaidrot situācijas attīstību. Viņa arī izteica priekšlikumu satikties pēc strīdus izšķiršanas un tad pārrunāt Vidzemes tirgus attīstības stratēģiju.
5.jūlijā (05.07.2006.)
Trešdien, 5.jūlijā, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre tikās ar Izraēlas Valsts ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Gariju Korenu (Gary Koren), kas bija ieradies atvadu vizītē. Tikšanās dalībnieki apsprieda Latvijas un Izraēlas divpusējās attiecības un Tuvo Austrumu miera procesa jautājumus. Pārrunājot abu valstu sadarbības attīstību, Izraēlas vēstnieks G.Korens atzīmēja, ka par tās plašumu un daudzveidību liecina gan notikušās augsta līmeņa vizītes abās valstīts, gan ciešās saites starp parlamentu sadarbības grupām. Savukārt noslēgtie divpusējie līgumi sekmējuši attiecību paplašināšanos ekonomikas un kultūras jomā. Puses bija vienisprātis, ka vēl ir liels potenciāls politiskā dialoga veidošanā, aktivizējot starpparlamentāros kontaktus. Vēstnieks G.Korens arī informēja par aktuālo situāciju Izraēlas un Palestīnas pašpārvaldes attiecībās, norādot uz nepieciešamību pēc vienlīdzīga dialoga un miera sarunu atjaunošanas. Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre pateicās vēstniekam par ieguldījumu abu valstu attiecību veidošanā.
28.jūnijā (28.06.2006.)
Trešdien, 28.jūnijā, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre tikās ar Krievijas Federācijas Vologdas apgabala gubernatoru Vjačeslavu Pozgaļovu un viņa vadīto delegāciju. Tikšanās laikā pārrunāti jautājumi, kas skar uzņēmējdarbības vidi abās valstīs un tirdznieciski ekonomiskās sadarbības paplašināšanas iespējas starp Latviju un Krieviju. Saeimas priekšsēdētāja pauda prieku par Vologdas apgabala gubernatora un viņa vadītās delegācijas vizīti Latvijā un apliecināja mūsu valsts ieinteresētību veidot ciešākus kontaktus ar Krieviju, tai skaitā arī ar tās apgabaliem. Viņa uzsvēra ekonomiskās sadarbības nozīmi un izteica cerību par politiskā dialoga padziļināšanos nākotnē. Vologdas apgabala gubernators atzinīgi novērtēja iespēju tikties ar Latvijas valsts augstākajām amatpersonām un ieskicēja ekonomiskās sadarbības iespējas. Kā sekmīgu perspektīvu to paplašināšanai V.Pozgaļovs minēja sakārtoto uzņēmējdarbības vidi - gan ārvalstu investīciju drošības jomā, gan likumdošanas bāzes pieejamībā. Viņš arī pastāstīja par paveikto reģionālās sadarbības līgumu noslēgšanā ar citām valstīm, piemēram, Ungāriju un Čehiju. Krievijas puse interesējās par tūrisma sakaru aktivizēšanas iespējām Latvijā, īpaši ar Jūrmalas pilsētu. I.Ūdre un V.Pozgaļovs bija vienisprātis, ka šajā jomā sadarbības paplašināšanai vēl liels potenciāls. Sarunas dalībnieki arī pieskārās budžeta jautājumiem, tai skaitā Vologdas apgabala nodokļu sistēmai. Tikšanās noslēgumā Saeimas priekšsēdētāja novēlēja veiksmīgu vizītes Latvijā norisi un izteica cerību par attiecību padziļināšanos nākotnē. Trešdien, 28.jūnijā, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre tikās ar Kipras Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Pavlu Anastasiadi (Pavlos Anastasiades), kas bija ieradies iepazīšanās vizītē. Tikšanās laikā pārrunāti jautājumi, kas skar Latvijas un Kipras divpusējo attiecību padziļināšanas un sadarbības iespējas. Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre vēstniekam novēlēja veiksmi jaunajā amatā un pauda pārliecību par abu valstu kontaktu aktivizēšanos nākotnē ne tikai parlamentārajā, bet arī uzņēmējdarbības līmenī. Puses atzinīgi novērtēja līdzšinējo sadarbību un bija vienisprātis par tās paplašināšanas iespējām tūrisma un ekonomikas jomā. Kipras vēstnieks P.Anastasiadi norādīja uz viņa valsts labvēlīgajiem biznesa vides apstākļiem - zemajiem nodokļiem, infrastruktūru un valsts atrašanās vietu. Par attiecību attīstību liecina arī tuvākajā laikā plānotā līguma par nodokļu dubultās uzlikšanas un nodokļu nemaksāšanas novēršanas saskaņošana un noslēgšana starp Kipru un Baltijas valstīm. Sarunas noslēgumā vēstnieks pastāstīja par Kipras politiskā jautājuma virzību un ANO lomu abu kopienu sarunu veidošanā, izteikdams cerību par mierīga un pakāpeniska risinājuma atrašanu.
22.jūnijā (22.06.2006.)
Ceturtdien, 22.jūnijā, Aizsardzības un iekšlietu komisijas, Ārlietu komisijas, Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas, Eiropas lietu komisijas un Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas deputāti tikās ar Eiropas Parlamenta Eiropas Savienības un Krievijas sadarbības komitejas pārstāvjiem. Ārlietu komisijas priekšsēdētāja Vaira Paegle sveica viesus parlamentā un norādīja, ka sabiedrības integrācija Latvijā noris veiksmīgi. “Respektēt mazākumtautību likumus ir ļoti svarīgi, taču katrai tautai ir arī tiesības savas identitātes saglabāšanai,” atzīmēja V.Paegle. Eiropas Parlamenta pārstāvji informēja, ka vizītes mērķi ir diskusijas turpināšana par Latvijas un Krievijas robežlīgumu un situācijas izzināšana par minoritāšu integrācijas jautājumiem Latvijā. Robežlīguma ratifikācija liecinātu par abu valstu savstarpējo uzticību. Puses bija vienisprātis, ka Latvijai būtu jāveido ilgtspējīgas un pragmatiskas attiecības ar Krieviju, ko veicinātu konstruktīva dialoga turpināšana.
21.jūnijā (21.06.2006.)
Trešdien, 21.jūnijā, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre tikās ar Latvijas Republikas goda konsuliem. Saeimas priekšsēdētāja sveica goda konsulus mūsu valsts parlamentā un izteica pateicību par viņu ieguldīto darbu Latvijas labā. “Priecājos, ka Jūs ar cieņu un godu nesat Latvijas vārdu pasaulē,” sacīja I.Ūdre. Tikšanās laikā Saeimas priekšsēdētāja pastāstīja par gaidāmajām 8.Saeimas vēlēšanām un situāciju ekonomikas jomā, kā arī raksturoja nesen pieņemto stratēģisko programmu par Latvijas attīstību nākamajiem divdesmit gadiem. “Lai īstenotu tajā izvirzīto mērķi - izveidot Latvijā uz zināšanām balstītu sabiedrību, valsts budžetā nākotnē ievērojami līdzekļi būs jāatvēl dažādiem jaunrades projektiem, izglītībai un zinātnei,” atzina I.Ūdre. Saeimas priekšsēdētāja pieskārās enerģijas piegādes jautājumiem un aktualitātēm bioloģiskās enerģijas veidu attīstīšanā Latvijā, kā arī Latvijas un Krievijas divpusējo attiecību perspektīvai.
20.jūnijā (20.06.2006.)
Otrdien, 20.jūnijā, Saeimas priekšsēdētājas biedrs Jānis Straume tikās ar Lietuvas Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Osvaldu Čiukšu (Osvaldas Čiukšys), kas bija ieradies atvadu vizītē. Saeimas priekšsēdētājas biedrs J.Straume sveica Lietuvas vēstnieku Saeimā un pateicās par viņa ieguldījumu abu valstu attiecību veidošanā. Savukārt Lietuvas vēstnieks O.Čiukšu pauda prieku par iespēju tikties ar J.Straumi un informēja, ka beidz savu divus gadus ilgušo vēstnieka darbu Latvijā. Puses bija vienisprātis, ka attiecības starp Latviju un Lietuvu vērtējamas kā ļoti labas un intensīvas, un apliecināja parlamentāro kontaktu svarīgo lomu, sevišķi parlamentu sadarbības grupu līmenī, kam liecinieks ir gaidāmā Latvijas parlamentāriešu vizīte Lietuvā. Atzinīgi tika novērtēts arī triju Baltijas valstu kopīgs darbs un vienotu pozīciju saskaņošana un izstrāde Baltijas Asamblejas ietvaros, kā vienu no svarīgākajiem nākotnes darbiem minot attiecību intensificēšanu ar Krieviju. O.Čiukšu atzina, ka Baltijas reģionam svarīga ir enerģētikas joma, tostarp minot kopīgo darbu pie jaunas atomelektrostacijas būvniecības, kā arī kodolatkritumu uzglabāšana un pārstrāde atbilstoši vides prasībām. Sarunas gaitā tika spriests par baltu valodu stiprināšanas un saglabāšanas nozīmīgumu, kā arī par iekšpolitisko situāciju abās valstīs - gaidāmajām parlamenta vēlēšanām Latvijā un valdības koalīcijas veidošanas procesu Lietuvā. Tikšanās noslēgumā Saeimas priekšsēdētājas biedrs vēlreiz pateicās vēstniekam par viņa darbu un uzdāvināja piemiņas medaļu. Otrdien, 20.jūnijā, Saeimas priekšsēdētājas biedrs Jānis Straume tikās arī ar Gruzijas Eiropas un eiroatlantiskās integrācijas valsts ministru Giorgu Baramidzi (Giorgi Baramidze). J.Straume un G.Baramidze abu valstu attiecības novērtēja kā labas un sekmīgas, tomēr akcentēja nepieciešamību tās nākotnē padziļināt. Gruzija ir ieinteresēta Latvijas uzkrātajā pieredzē virzībā uz integrāciju ES un NATO, savukārt Latvija - dalīties zināšanās par reformu veikšanu. Puses padziļināti pārrunāja aktualitātes un sadarbības iespējas Gruzijas centienos integrēties NATO un ES. G.Baramidze informēja par veiksmīgi uzsākto reformu procesu valstī, kas skar visdažādākās jomas - ekonomiku, vidi, izglītību un zinātni, kā arī korupcijas novēršanu un apkarošanu. Viņš norādīja uz parlamenta aktīvo līdzdalību reformu uzraudzībā un kontrolē, kā arī sabiedrības iesaisti notiekošo procesu izvērtējumā. Savukārt J.Straume vēlreiz apliecināja Latvijas gatavību sniegt atbalstu uzkrātajā reformu pieredzē. Sarunas laikā J.Straume uzklausīja G.Baramidzes informāciju par Gruzijas piedāvātajiem miera plāniem Dienvidosetijai un Abhāzijai un tās vēlmi teritoriālās integritātes jautājumus risināt dialoga veidā. Puses pieskārās arī aktualitātēm Gruzijas un Krievijas attiecībās. Tikšanās noslēgumā Saeimas priekšsēdētājas biedrs novēlēja G.Baramidzem veiksmīgu vizītes Latvijā norisi un izteica cerību par valstu attiecību padziļināšanos nākotnē. Otrdien, 20.jūnijā, Aizsardzības un iekšlietu komisijas priekšsēdētājs Juris Dalbiņš un komisijas deputāts Paulis Kļaviņš tikās ar Gruzijas Eiropas un eiroatlantiskās integrācijas valsts ministru Giorgu Baramidzi (Giorgi Baramidze). Tikšanās gaitā pārrunāti jautājumi, kas saistīti ar veiktajām reformām Gruzijā, integrējoties NATO un Eiropas Savienībā (ES), un abu valstu ciešo divpusējo sadarbību. Aizsardzības un iekšlietu komisijas priekšsēdētājs J.Dalbiņš īsumā informēja par komisijas darbu un sadarbību ar valsts struktūrām, kā arī uzsvēra starptautisko attiecību veidošanas nozīmīgumu, nododot Latvijas valsts reformu pieredzi. Viņš pauda atbalstu Gruzijas integrācijai starptautiskajās organizācijās un atzīmēja, ka mūsu valsts ar interesi seko attīstības procesiem. Gruzijas Eiropas un eiroatlantiskās integrācijas valsts ministrs G.Baramidze izteica pateicību par Latvijas sniegto atbalstu, nododot savu eirointegrācijas pieredzi Gruzijas parlamentāriešiem. Viņš arī norādīja uz aktīvajiem kontaktiem ne tikai parlamentārajā, bet arī komisiju līmenī. Stāstot par pašreizējo situāciju valstī un veiktajām reformām, G.Baramidze uzsvēra, ka tagad svarīgas iestāšanās sarunas ar NATO, jo organizācijas prasības ir izpildītas veiksmīgi, piemēram, pāriets uz profesionālo armiju, palielināts budžets militārajā jomā, uzlabots karavīru aprīkojums un sagatavotas militārās vienības. Savukārt par Gruzijas ekonomikas attīstību liecina valsts budžeta palielinājums, iekšzemes kopprodukta straujais pieaugums, korupcijas un ēnu ekonomikas apkarošana un ekonomikas, izglītības un zinātnes augšupeja, informēja viesis. Viņš akcentēja miera plānu izstrādi Dienvidosetijas un Abhāzijas jautājumu noregulēšanai un Krievijas militāro bāzu izvešanu no valsts. Sarunas noslēgumā ministrs apliecināja Gruzijas vēlmi integrēties NATO un veidot konstruktīvu sadarbību ar ES kaimiņu politikas ietvaros.
21.-22.jūnijā (20.06.2006.)
No 21. līdz 22.jūnijam vizītē Latvijā uzturēsies Eiropas Parlamenta Eiropas Savienības un Krievijas sadarbības komitejas pārstāvji. Sadarbības komitejas pārstāvji vizītes laikā tiksies ar Saeimas Aizsardzības un iekšlietu komisijas, Ārlietu komisijas, Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas, Eiropas lietu komisijas un Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas deputātiem, kā arī ar ārlietu ministru Arti Pabriku un īpašo uzdevumu ministri sabiedrības integrācijas lietās Karīnu Pētersoni. Vizītes noslēgumā paredzēta preses konference. Trešdien, 21.jūnijā
19.jūnijā (19.06.2006.)
Pirmdien, 19.jūnijā, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre tikās ar Maltas Republikas prezidentu Edvardu Fenehu-Adami (Edward Fenech-Adami), kurš Latvijā uzturas oficiālā vizītē. Saeimas priekšsēdētāja un Maltas prezidents pauda prieku par iespēju tikties Latvijas parlamentā un bija vienisprātis, ka abu valstu attiecības vērtējamas kā labas un sekmīgas. Turklāt to paplašināšanai nākotnē vēl liels potenciāls - aktivizējami divpusējie kontakti un sadarbība starptautiskajās organizācijās, tai skaitā Eiropas Savienībā (ES). Puses padziļināti pārrunāja ES aktualitātes - ES paplašināšanās gaitu, Līguma par Konstitūciju Eiropai nākotni un Latvijas dalību Eiropas jauno kaimiņu politikas īstenošanā. Sarunas dalībnieki pauda kopīgu viedokli, ka jāveido vienota ES, kurā tiek aizstāvētas valstu nacionālās intereses. I.Ūdre un E.Fenehs-Adami arī pieskārās jautājumiem, kas skar situāciju Kaukāza reģionā, tai skaitā Gruzijas centienus virzībā uz integrāciju NATO. Saeimas priekšsēdētāja un Maltas prezidents arī sprieda par reģionālās sadarbības nozīmi, kā pozitīvu piemēru minot Baltijas valstu aktīvo dialogu kopīgas nostājas veidošanā enerģētikas jomā. Sarunas laikā tika skartas arī Latvijas iekšpolitiskās aktualitātes - gaidāmās Saeimas vēlēšanas un situācija darbaspēka aizplūšanā uz Īriju. Tikšanās noslēgumā Saeimas priekšsēdētāja novēlēja Maltas prezidentam veiksmīgu vizītes Latvijā norisi un izteica cerību par valstu attiecību padziļināšanos nākotnē.
16.jūnijā (16.06.2006.)
Piektdien, 16.jūnijā, Saeimas priekšsēdētājas biedre Vineta Muižniece tikās ar Vācijas Federatīvās Republikas Federālās konstitucionālās tiesas viceprezidentu Vinfridu Hasemersu (Winfried Hassemer). Saeimas priekšsēdētājas biedre V.Muižniece sveica viesus Saeimā un īsumā pastāstīja par Latvijas parlamenta darbību un uzbūvi. Viņa norādīja, ka Saeimas darbību un kārtību nosaka Kārtības rullis, bet Satversmes tiesa izskata lietas par likumu un lēmumu atbilstību Satversmei. Vācijas Federālās konstitucionālās tiesas viceprezidents V.Hasemers, informējot par delegācijas vizītes gaitā apspriestajiem tiesību jautājumiem, uzsvēra komunikācijas svarīgumu. “Tieša viedokļu apmaiņa ļauj vieglāk rast problēmu risinājumu,” sacīja V.Hasemers. Viņš pauda prieku par Latvijas demokrātijas procesa attīstību un Satversmes tiesas saikni ar iedzīvotājiem. Par Latvijas tiesu sistēmas veidošanos liecina arī nesen pieņemtie likumi, piemēram, Kriminālprocesa likums, atzīmēja V.Muižniece. Apmainoties viedokļiem par jautājumiem saistībā ar Eiropas Savienības (ES) paplašināšanās gaitu, Eiropas konstitucionālā līguma nākotni un likumdošanu, puses bija vienisprātis, ka jāveido vienota ES, kurā tiek aizstāvētas arī valstu nacionālās intereses. Sarunas noslēgumā tikšanās dalībnieki pauda gandarījumu par aktīvajām abu valstu attiecībām. Piektdien, 16.jūnijā, Mandātu, ētikas un iesniegumu komisijas priekšsēdētājs Pāvels Maksimovs un komisijas deputāti tikās ar Vācijas Federatīvās Republikas Bundestāga Petīciju (lūgumrakstu) komisijas priekšsēdētāju Paulu Lērideru (Paul Lehrieder) un komisijas pārstāvjiem. Sarunas gaitā Saeimas un Bundestāga radniecīgo komisiju pārstāvji dalījās pieredzē jautājumos, kas saistīti ar iedzīvotāju iesniegumu, sūdzību un priekšlikumu izskatīšanas kārtību, kā arī pārrunāja citas aktualitātes. Komisijas priekšsēdētājs P.Maksimovs vācu kolēģus informēja, ka Saeimā iedzīvotāju iesniegumu, sūdzību un priekšlikumu saņemšanu, nodošanu adresātam un atbilžu sagatavošanu veic Iesniegumu birojs un kārtību, kādā tie tiek izskatīti, regulē likums “Iesniegumu, sūdzību un priekšlikumu izskatīšanas kārtība valsts un pašvaldību institūcijās”. Viņš arī pastāstīja, ka Mandātu, ētikas un iesniegumu komisija izskata deputātu pārkāpumus, kā arī iedzīvotāju iesniegumus, kas saistīti ar likumdošanu. Bundestāga Pētīciju komisijas priekšsēdētājs P.Lēriders atzinīgi novērtēja šogad Saeimā pieņemto Tiesībsarga likumu un interesējās par tā iespējamo dublēšanos ar Saeimas komisiju. P.Maksimovs norādīja, ka no nākamā gada 1.janvāra Tiesībsarga birojs pārņems pašreizējā Valsts cilvēktiesību biroja funkcijas ar plašākām pilnvarām un iedzīvotāji tāpat kā līdz šim varēs vērsties gan Tiesībsarga birojā, gan arī Saeimā. Jautājumos, kas skars cilvēktiesības, Saeima ieteiks vērsties pie tiesībsarga. Komisijas sekretārs Jānis Strazdiņš viesus iepazīstināja ar jauno deputātu Ētikas kodeksu. Puses arī apsprieda vakar Saeimā skatītos grozījumus Darba likumā par citādas seksuālās orientācijas cilvēku diskriminācijas aizliegšanu, pieņemot darbā. Bundestāga deputāti pateicās par vispusīgo informāciju un solīja sekot līdzi jaunā Tiesībsarga biroja darbam.