Tikšanās un vizītes
Saeimas priekšsēdētājs G.Daudze tiekas ar ASV vēstnieku Č.V.Larsonu pirms gaidāmās vizītes ASV (22.05.2008.)
Saeimas priekšsēdētājs Gundars Daudze ceturtdien, 22.maijā, tikās ar Amerikas Savienoto Valstu (ASV) ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Čārlzu Viljamu Larsonu (Charles William Larson) un pārrunāja paredzētās darba vizītes ASV programmu un aktualitātes abu valstu attiecībās.„ASV ir ilggadējs Latvijas stratēģiskais partneris un sabiedrotais, ko apliecina 85 gadu ilgās diplomātiskās attiecības. Saeimas delegācijas vizīte ASV ir vēl viens solis abpusējās sadarbības stiprināšanā, īpaši laikā, kad tiek risināts aktuālais bezvīzu režīma ieviešanas jautājums,” norādīja G.Daudze. Valsts prezidenta Valda Zatlera vizītes laikā ASV tika secināts, ka jāturpina attīstīt ciešākas attiecības starp Latvijas Republikas Saeimu un ASV Kongresu.„Latvija ir ieinteresēta, lai mūsu iedzīvotājiem pēc iespējas ātrāk nebūtu nepieciešama vīza ieceļošanai ASV. Šodien Saeima 2.lasījumā izskatīja grozījumus Krimināllikumā, kas kopā ar Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanas novēršanas likumu ir daļa no priekšnosacījumiem, lai Latvija varētu ieviest bezvīzu režīmu ar ASV,” teica G.Daudze. Puses pārrunāja arī jautājumu par ASV investīciju piesaisti Latvijas ekonomikai, tai skaitā, energoapgādes projektiem. Saeimas priekšsēdētājs G.Daudze dosies darba vizītē uz ASV no š.g. 31.maija līdz 3.jūnijam.
Trešdien, 21.maijā, Saeimas Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšsēdētājs Juris Dalbiņš un komisijas deputāti tikās ar Baltijas Aizsardzības koledžas (BALTDEFCOL) Apvienotās vadības un štāba virsnieku kursu.„Ikgadējā komisijas un koledžas studentu tikšanās ir laba tradīcija un dod iespēju sekot līdzi koledžas izaugsmei,” sacīja J.Dalbiņš.Komisijas priekšsēdētājs topošos virsniekus iepazīstināja ar komisijas galvenajiem darbības virzieniem, tostarp parlamentāro kontroli pār mūsu valsts aizsardzības sistēmu un tās attīstību. J.Dalbiņš informēja arī par Latvijā īstenoto pāreju uz profesionālo armiju un tās gaitā iegūto pieredzi. Mūsu valsts aizsardzības sistēmas pamatā ir dalība NATO kolektīvās aizsardzības sistēmā, tādēļ Latvijai nepieciešami profesionāli starptautiskajās militārās operācijās piedalīties gatavi militārie bruņotie spēki, uzsvēra komisijas priekšsēdētājs. Atbildot uz viesu jautājumiem, J.Dalbiņš pastāstīja par mūsu valsts drošības un aizsardzības politiku, finansējuma palielināšanu aizsardzībai, dalību starptautiskajās militārās operācijās, karavīru rehabilitāciju un virsnieku apmācību.
Trešdien, 21.maijā, Saeimas Ārlietu komisijas priekšsēdētājs Andris Bērziņš (LPP/LC) un komisijas deputāti, tiekoties ar Polijas Republikas parlamenta (Sejma) Ārlietu komisijas priekšsēdētāju Kšištofu Liseku (Krzysztof Lisek), pārrunāja abu valstu parlamentu sadarbības pilnveidošanu.Tikšanās dalībnieki atzina, ka nepieciešams tikties biežāk gan parlamentu, gan arī radniecīgo komisiju līmenī, lai saskaņotu valstu pozīcijas un spētu kopīgi risināt uzdevumus, ko izvirzīs Lisabonas līgums. „Savas intereses aizstāvēt un risināt problēmas varam, ja ir kopīga pozīcija,” uzsvēra komisijas deputāts, Saeimas priekšsēdētājs Gundars Daudze. Lai turpinātu sadarbību, Polijas Ārlietu komisijas priekšsēdētājs ielūdza mūsu parlamenta Ārlietu komisijas, kā arī Eiropas lietu komisijas deputātus vizītē apmeklēt Polijas parlamentu.Puses arī runāja par atbalstu Ukrainas, Gruzijas un Moldovas eiroatlantiskajai integrācijai, un A.Bērziņš (LPP/LC) aicināja koordinēt šīs aktivitātes, lai tās nevis pārklātos, bet būtu viena otru papildinošas.Tikšanās laikā dalībnieki sprieda arī par valstu enerģētisko neatkarību. K.Liseks pastāstīja par Polijas plāniem enerģijas piegāžu avotu diversifikācijā un vēlmi aktīvi iesaistīties jaunas atomelektrostacijas celtniecībā Lietuvā.Savukārt runājot par demokrātisko procesu attīstību Austrumeiropā, komisijas deputāte Sandra Kalniete ierosināja kopīgi atzīmēt 20 gadadienu kopš Berlīnes mūra krišanas.
Trešdien, 21.maijā, Saeimas Ārlietu komisijas un Eiropas lietu komisijas, kā arī Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas deputāti tikās ar Vācijas Bundestāga Vācijas - Baltijas parlamentārās sadarbības grupas delegāciju.„Veiksmīgajai Latvijas un Vācijas parlamentu sadarbībai Lisabonas līguma kontekstā ir jākļūst vēl aktīvākai un dinamiskākai,” tiekoties ar Vācijas kolēģiem pauda Ārlietu komisijas priekšsēdētājs Andris Bērziņš (LPP/LC). Savukārt Eiropas lietu komisijas priekšsēdētāja Vaira Paegle uzsvēra, ka Latvija ir ieinteresēta pārņemt Vācijas labo praksi jautājumā par subsidiaritātes un proporcionalitātes ieviešanu Eiropas Savienības likumdošanas aktos.Tikšanās gaitā pārrunāta arī Baltijas jūras piekrastes zonas erozija un valstu sadarbība ekoloģiskās situācijas uzlabošanā tajā. Savukārt Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas priekšsēdētājs Jānis Strazdiņš un Vācijas parlamentārieši atskatījās uz komisijas deputātu vizīti Vācijā 2005.gadā un pārrunāja Latvijas izaugsmi pēdējos gados. J.Strazdiņš Bundestāga deputātus iepazīstināja ar mūsu valsts zinātnes attīstību, kā arī ar situāciju kultūras pieminekļu saglabāšanā, atjaunošanā un restaurācijā.
Vineta Muižniece piedalīsies sanāksmē par nacionālo parlamentu lomu pilsoniskās sabiedrības veidošanā (21.05.2008.)
Saeimas priekšsēdētāja biedre Vineta Muižniece 22. un 23.maijā piedalīsies Eiropas valstu parlamentu vadītāju sanāksmē Strasbūrā, lai diskutētu par parlamentu sadarbību ar pilsonisko sabiedrību. Tikšanās dalībnieki spriedīs arī par nacionālo parlamentu un Eiropas Padomes atbalstu demokrātijai un cilvēktiesībām, kā arī par likumdošanas ievērošanu.„Aktīva pilsoniskā sabiedrība un produktīva saikne starp nevalstiskajām organizācijām un likumdevēju sekmē ilgtspējīgu valsts attīstību. Latvijā nevalstiskās organizācijas ir līdzvērtīgs partneris, kas dod līdzvērtīgu ieguldījumu likumdošanas procesā,” uzsver V.Muižniece.Saeimas priekšsēdētāja biedre savus kolēģus iepazīstinās ar Saeimas paveikto pilsoniskās sabiedrības stiprināšanā, pieņemto Deklarāciju par pilsoniskās sabiedrības attīstību Latvijā un sadarbību ar nevalstiskajām organizācijām, kā arī Saeimas un NVO forumu rezultātiem.
Trešdien, 21.maijā, Saeimā viesojas Vācijas Federatīvās Republikas Bundestāga Vācijas - Baltijas parlamentārās sadarbības delegācija.
Vizītē Latvijā uzturēsies Vācijas parlamentārieši (20.05.2008.)
No 20. līdz 22.maijam Latvijā uzturēsies Vācijas Federatīvās Republikas Bundestāga Vācijas - Baltijas parlamentārās sadarbības grupa Kristelas Hapahas-Kazanas (Christel Happach-Kasan) vadībā. Vizītes laikā plānots pārrunāt Latvijas un Vācijas divpusējās un reģionālās sadarbības jautājumus, kā arī Eiropas Savienības aktualitātes. Trešdien, 21.maijā, Vācijas parlamentāriešiem plānota tikšanās ar Saeimas priekšsēdētāju Gundaru Daudzi. Tāpat delegācija tiksies ar Saeimas Ārlietu komisijas, Eiropas lietu komisijas, Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas, kā arī Saeimas deputātu grupas sadarbībai ar Vācijas parlamentu deputātiem.Savukārt ceturtdien, 22.maijā, paredzēta tikšanās ar Baltijas jūras valstu padomes Cilvēktirdzniecības darba grupas pārstāvjiem.
Saeimas priekšsēdētājs Gundars Daudze pirmdien, 12.maijā, tikās ar Korejas Republikas (Dienvidkorejas) ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Lī Jun-hi (Lee Joon-hee), kurš bija ieradies atvadu vizītē, beidzot pildīt darba pienākumus Latvijā.Puses tikšanās laikā pārrunāja paveikto, īpaši atzīmējot tirdzniecības apjoma pieaugumu, ko apliecina jaunu Dienvidkorejas uzņēmumu klātbūtne Latvijā.„Ģeogrāfiskā atrašanās vieta, kvalificēts darbaspēks un viena no zemākajām uzņēmuma ienākuma nodokļa likmēm Eiropas Savienībā ir priekšrocības, kas padara Latviju par investīcijām ļoti draudzīgu valsti, ko novērtē arī mūsu ārvalstu partneri,” uzsvēra G.Daudze.Saeimas priekšsēdētājs norādīja, ka valsts institūcijas aktīvi strādā, lai Latvija kļūtu aizvien pievilcīgāka kā tranzītvalsts - attīsta dzelzceļa līnijas, kā arī uzlabo ceļu un ostu infrastruktūru.Puses vienojās, ka liela nozīme ir arī parlamentārajai sadarbībai, tādēļ Saeimā šī gada janvārī ir nodibināta deputātu grupa sadarbībai ar Korejas Republikas Nacionālo Asambleju.Tikšanās noslēgumā Saeimas priekšsēdētājs vēstniekam pateicībā par darbu tradicionāli pasniedza piemiņas medaļu ar Saeimas attēlu.
Saeimas komisija SVF skaidro budžeta veidošanas procesu (08.05.2008.)
Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ceturtdien, 8.aprīlī, tikās ar Starptautiskā valūtas fonda (SVF) pārstāvjiem, lai pārrunātu mūsu valsts budžeta sistēmas caurskatāmības jautājumus. SVF delegācijas vadītājs Džons Šīlds (John Shields) informēja, ka budžeta veidošanas kontekstā fondu interesē valsts institūciju sadarbība ar citiem sektoriem, valsts budžeta prioritāšu noteikšanas process, kā arī informācijas pieejamība un kvalitāte. Komisijas priekšsēdētājs Kārlis Leiškalns pastāstīja par Saeimas lomu valsts budžeta veidošanā un uzsvēra, ka visi priekšlikumi izmaiņām valdības iesniegtajā budžeta projektā tiek skatīti atbildīgo komisiju sēdēs. Tās ir atklātas, un jebkura interešu grupa var piedalīties un argumentēt par vai pret piedāvātajām izmaiņām. Komisijas deputāti apstiprināja, ka budžeta veidošana Latvijā ir caurskatāma un atklāta - budžeta likumu paketes dokumenti ir publiski pieejami un tiek pietiekami skaidroti, politiskās debates ir publiskas, un procesam rūpīgi līdz seko plašsaziņas līdzekļi. Deputāti skaidroja, ka Saeimā budžeta projekts parasti piedzīvo salīdzinoši nelielas izmaiņas, jo lielākais darbs notiek valdības un ministriju līmenī. Taču Saeima visu gadu rūpīgi seko fiskālajai situācijai un aktīvi sadarbojas ar par budžeta veidošanu atbildīgo Finanšu ministriju (FM). Pēdējā tikšanās reizē šī gada aprīlī FM ziņoja par budžeta izpildi 2008.gada pirmajā ceturksnī, informēja Saeimas priekšsēdētāja biedre, komisijas sekretāre Karina Pētersone.Tikšanās dalībnieki pārrunāja arī vidēja termiņa budžeta plānošanas procesu, kā arī bezdeficīta budžeta veidošanas problēmas.
Saeimas priekšsēdētājs pārrunā ar Luksemburgas vēstnieku Lisabonas līguma ratifikācijas procesu un abu valstu sadarbību (06.05.2008.)
Saeimas priekšsēdētājs Gundars Daudze otrdien, 6.maijā, tikās ar Luksemburgas Lielhercogistes ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Ronaldu Dofingu (Ronald Dofing), kurš bija ieradies iepazīšanās vizītē, sākot pildīt darba pienākumus Latvijā.Puses tikšanās laikā pārrunāja jautājumus, kas saistīti ar Lisabonas līguma ratifikāciju un abu valstu ekonomiskās sadarbības perspektīvām.„Latvija un Luksemburga ir ieinteresētas turpināt līdzšinējo veiksmīgo parlamentāro sadarbību, īpaši ņemot vērā pieaugošo nacionālo parlamentu lomu Eiropas Savienības likumdošanas procesā pēc Lisabonas līguma ratificēšanas,” uzsvēra Saeimas priekšsēdētājs G.Daudze. Viņš informēja, ka Latvijas parlaments plāno lemt par Lisabonas līguma ratifikāciju 2.lasījumā jau šīs nedēļas Saeimas plenārsēdē.Tāpat Saeimas priekšsēdētājs G.Daudze sarunas gaitā uzsvēra, ka Latvija ir ieinteresēta attīstīt un pilnveidot ekonomiskās attiecības ar Luksemburgu: „Kopš Latvijas iestāšanās Eiropas Savienībā vērojams savstarpējās tirdzniecības apgrozījuma pieaugums un mēs esam ieinteresēti tālākā Luksemburgas investīciju piesaistē”. Viņš aicināja Luksemburgas uzņēmējus izmantot Latvijas ģeogrāfiskā stāvokļa priekšrocības un mūsu uzņēmēju kā sadarbības partneru pieredzi sadarbībā ar Krievijas un NVS valstīm.Puses vienojās, ka savstarpēja sadarbība aktuālu Eiropas Savienības jautājumu risināšanā mazām valstīm ir ļoti nozīmīga. Atzinīgi tika novērtēta Baltijas Asamblejas un Beniluksa valstu parlamentu sadarbība, minot šī gada aprīlī Latvijā kopīgi organizēto konferenci „Cīņa pret cilvēku tirdzniecību”. R.Dofings izteica ielūgumu Saeimas priekšsēdētājam un delegācijai oficiālā vizītē apmeklēt Luksemburgu.