Tikšanās un vizītes
29.decembrī (29.12.2005.)
Ceturtdien, 29.decembrī, Jaunā gada priekšvakarā, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre ir devusies uz Gulbenes rajonu, lai piedalītos Tirzas pamatskolas sporta zāles atklāšanā. Tas ir pagasta padomes projekts pamatskolas rekonstrukcijā.
13.decembrī (13.12.2005.)
Otrdien, 13.decembrī, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre tikās ar Ķīnas Tautas Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Čangu Liminu (Zhang Limin), kurš bija ieradies iepazīšanās vizītē. Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre, sveicot vēstnieku ar stāšanos jaunajā amatā, attiecības starp abām valstīm novērtēja kā labas un draudzīgas un atzīmēja, ka sadarbība kļūst aizvien ciešāka. Ķīnas vēstnieks Č.Limins pastāstīja par savas valsts straujo izaugsmi pēdējos gados, kā arī uzsvēra tomēr nevienmērīgo attīstību dažādos Ķīnas reģionos. Tāpēc valdība strādā pie attīstības veicināšanas Rietumu reģionos, kur ir ierobežoti dabas resursi, sacīja vēstnieks. Savukārt I.Ūdre informēja par Latvijas reģionu iedzīvotāju došanos darba meklējumos uz galvaspilsētu Rīgu, kā arī darbaspēka aizplūšanu uz citām Eiropas Savienības (ES) valstīm. Saeimas priekšsēdētāja izteica cerību, ka, attīstoties ekonomikai un paaugstinoties dzīves līmenim, no Latvijas aizbraukušie atgriezīsies. Tika pārrunātas arī aktualitātes ES, uzsverot nacionālo parlamentu lomas palielināšanu lēmumu pieņemšanā. Saeimas priekšsēdētāja atzīmēja, ka pašreiz būtisks ir lēmums par ES 2007.-2013.gada finanšu perspektīvas pieņemšanu. Sarunas noslēgumā Ķīnas vēstnieks Č.Limins pauda apņēmību padziļināt dažāda līmeņa sadarbību starp Latviju un Ķīnu, īpaši attīstot kontaktus starpparlamentu līmenī.
Trešdien, 7.decembrī, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre tikās ar Igaunijas Republikas prezidentu Arnoldu Rītelu. (07.12.2005.)
Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre uzsvēra, ka Latviju un Igauniju vieno sena sadarbība, kas tagad turpinās un paplašinās. Mūsu valstis kopīgi izgājušas neatkarības atjaunošanas posmu, kā arī savu stratēģisko mērķu īstenošanu - dalību Eiropas Savienībā un NATO; tagad svarīgs abu valstu sadarbības aspekts ir darbošanās ES jauno kaimiņu iniciatīvā. Arī Igaunijas prezidents norādīja, ka līdzšinējā sadarbība abu valstu starpā šodien pilnveidojas - tā kļūst dziļāka un plašāka visos līmeņos. Visuzskatāmāk to demonstrē mūsu sakari ekonomikas jomā - Latvijas un Igaunijas uzņēmēji paplašina savu darbību kaimiņvalstī, aizvien aktuālāks kļūst jautājums par elektroenerģijas un gāzes nodrošinājumu, arī infrastruktūras sakārtošanu un attīstību. Tikšanās dalībnieki pieskārās arī reģionālās sadarbības jautājumiem gan Baltijas Asamblejas ietvaros, gan arī kontaktu intensificēšanā ar Ziemeļvalstīm. Tika atzīmēts Baltijas Asamblejas ieguldījums starpvalstu attiecību paplašināšanā un norādīts, ka nākotnē tas varētu saistīties ar plānotā gāzesvada izbūvi Baltijas jūrā, kā arī ar attiecību uzlabošanu ar Krieviju. Tika akcentēta parlamentu loma likumdošanas jomā, uzsverot, ka tas rada bāzi valdībai risināt jau daudz konkrētākus jautājumus. “Tāpēc te es saskatu Baltijas Asamblejas kā triju Baltijas valstu parlamentu organizācijas lomu un nozīmi”, sacīja A.Rītels. Sarunas gaitā vairākkārt tika minēta mūsu valsts pieredze, kuru dažādu projektu ietvaros nododam citām valstīm gan eirointegrācijas jautājumos, gan arī reģionālu sadarbības struktūru veidošanā. Saeimas priekšsēdētāja arī minēja Eiropas Savienības nākotnes vīzijas nozīmīgumu - vairākkārt starptautisko forumos akcentēts, ka nepieciešams uzsākt diskusiju starp Eiropas Parlamentu un Eiropas valstu parlamentiem par to, kā efektīvāk veidot uz zināšanām balstītu sabiedrību un kādai Eiropas Savienībai būt turpmāk.
Tikšanās sākumā Saeimas priekšsēdētāja I.Ūdre sveica premjerministru ar Horvātijas izcilo panākumu sportā - uzvaru Deivisa kausa izcīņā tenisā. Velkot paralēles ar politiku, I.Ūdre norādīja, ka panākumi nav atkarīgi no valsts lieluma - arī mazas valstis var sasniegt lieliskus rezultātus. Sarunas gaitā puses apsprieda jautājumus, kas skar abu valstu sadarbības paplašināšanas iespējas, kā arī Horvātijas virzību uz dalību Eiropas Savienībā un NATO. Horvātijas premjerministrs pastāstīja, ka pēdējos gados viņa valsts sasniegusi būtisku progresu, saskaņojot savu likumdošanu ar ES normām, kā arī pildot citus ES izvirzītos kritērijus. Viņš arī pateicās par Latvijas ciešo atbalstu Horvātijai tās eirointegrācijas procesā. Arī Saeimas priekšsēdētāja uzsvēra, ka iestāšanās ES nav viegla - tā prasa labu valdības un parlamenta sadarbību, kā arī nepieciešamību šajā procesā iesaistīt gan valsts pilsoņus, gan tos pārstāvošās nevalstiskās organizācijas. Īpaši svarīgi tas ir tādos jūtīgos jautājumos kā lauksaimniecība un vides aizsardzība. Puses bija vienisprātis, ka starp Latviju un Horvātiju izveidojušās labas un draudzīgas attiecības, tomēr nākotnē tās iespējams paplašināt. Labs sadarbības formāts ir parlamentu sadarbības grupas, kas darbojas gan Latvijas, gan Horvātijas parlamentos. Sarunas dalībnieki arī pieskārās Saeimas priekšsēdētājas I.Ūdres vizītei Horvātijā, kas varētu notikt nākamā gada pavasarī. Tikšanās noslēgumā puses pārrunāja Latvijas un Horvātijas biznesa kontaktus. Kā zināms, Horvātijas premjerministra vizītes ietvaros notiek arī Latvijas un Horvātijas biznesa forums, kura laikā pārrunātas ekonomisko sakaru intensificēšanas iespējas. Kā perspektīvas tika minētas tūrisms, kuģu būvēšana, kokapstrāde un tekstilindustrija.
29.novembrī (29.11.2005.)
Otrdien, 29.novembrī, Latvijas un Polijas parlamentu sadarbības grupas deputāti tikās ar Polijas Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Macieju Klimcaku (Maciej Klimczak). Latvijas un Polijas parlamentu sadarbības grupas priekšsēdētāja Ināra Ostrovska sveica Polijas vēstnieku parlamentā un akcentēja abu valstu divpusējās sadarbības plašumu un daudzpusīgumu. Tam apliecinājums ir arī sadarbības grupu darbība Latvijas Saeimā, kur Latvijas un Polijas parlamentu sadarbības grupā strādā 23 deputāti, teica I.Ostrovska. Sarunas gaitā liela uzmanība tika pievērsta Baltijas jūras reģiona sadarbībai un kopīgajiem infrastruktūras projektiem - VIA Baltica, Rail Baltica, kā arī sadarbībai enerģētikā. Abas puses bija vienisprātis, ka nepieciešama intensīvāka Latvijas un Polijas parlamentu sadarbība un kontaktu aktivizēšana arī radniecisko komisiju līmenī ekoloģijas, vides aizsardzības un drošības jomās. Apspriežot jautājumu par Baltijas Asamblejas 24.sesijas laikā Tallinā skatīto jautājumu par gāzes vada būvniecību Baltijas jūrā un tā ietekmi uz Baltijas jūras reģiona vidi, sarunas dalībnieki izteica bažas par gāzes vada izbūvi Baltijas jūrā, jo tā iespējamā kaitīgā ietekme uz apkārtējo vidi nav pietiekami izvērtēta. Sarunas nobeigumā puses pārrunāja jautājumus par administratīvi teritoriālās reformas Polijā sagatavošanas gaitu, ieviešanu un tās modeļiem, kā arī turpmāku sadarbību un pieredzes apmaiņu kultūras un izglītības jomās.
24.novembrī (23.11.2005.)
Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre piedalīsies 5.Eiropas un Vidusjūras valstu parlamentu priekšsēdētāju konferencē, kas notiks 25.-26.novembrī Barselonā, Spānijā. 24.novembrī I.Ūdre dosies uz Barselonu, lai piedalītos 5.Eiropas un Vidusjūras valstu parlamentu priekšsēdētāju konferencē. Tā notiek pirms Vidusjūras galotņu sanāksmes, kas sanāks 27. un 26.novembrī un iezīmēs Barselonas deklarācijas desmitgadi. 5.Eiropas un Vidusjūras valstu parlamentu priekšsēdētāju konferencē pēc Spānijas Deputātu kongresa spīkera Manuela Marina (Manuel Marina) un Spānijas Senāta spīkera Francisko Havjera Rojo (Francisco Javier Rojo) ielūguma piedalīsies ES dalībvalstu un kandidātvalstu, kā arī desmit Vidusjūras reģiona partnervalstu parlamentu vadītāji, kā arī Eiropas Parlamenta prezidents. Tā notiks Katalonijas parlamenta mītnē Barselonā. Parlamentu priekšsēdētāji izvērtēs to, kas paveikts desmitgadē, kas pagājusi kopš Barselonas deklarācijas pieņemšanas, kā arī iezīmēs Eiropas un Vidusjūras partnerības tālākās perspektīvas. Darba sesiju, kurā tiks debatēts par partnerības politisko un ekonomisko dimensiju, vadīs Eiropas Parlamenta prezidents Josē Borrels (Josep Borrell). Ar ievadziņojumiem tajā uzstāsies Itālijas parlamenta priekšsēdis Pjērs Ferdinando Kazini (Pier Ferdinando Casini) un Tunisijas parlamenta vadītājs Fuads Mebaza (Fouad Mebazaa). Konferencē tiks runāts arī par drošību un stabilitāti Eiropas un Vidusjūras reģionā. Šo darba sesiju vadīs Somijas parlamenta spīkers Pāvo Lipponens (Paavo Lipponen). Ziņojumus sniegs Portugāles parlamenta priekšsēdis Žaime Gama (Jaime Gama) un Marokas parlamenta vadītājs Abdelvaheds Radi (Abdelwahed Radi). Īpaša darba sesija tiks veltīta sabiedrības, kultūras un civilizāciju dialoga jautājumiem. To vadīs Turcijas parlamenta prezidents Bulents Arinčs (Bulent Arinc). Ar ievadziņojumiem uzstāsies Francijas Nacionālās asamblejas priekšsēdētājs Žans Luī Debrē (Jean Louis Debre) un Ēģiptes parlamenta spīkers Ahmeds Fati Sorurs (Ahmed Fathi Sorour). Konferencē paredzētas debates, kurās piedalīsies arī Saeimas priekšsēdētāja. Eiropas un Vidusjūras valstu parlamentu sadarbības veicināšanai pirms gada Atēnās tika izveidota Eiropas un Vidusjūras valstu Parlamentārā asambleja. Tajā darbojas arī Latvijas Saeimas delegācija.
23.novembrī (22.11.2005.)
Trešdien, 23.novembrī, Saeimas priekšsēdētāja Ingrīda Ūdre darba vizītē apmeklēs Jūrmalu. Plānots, ka Saeimas priekšsēdētāja tiksies ar Jūrmalas domes priekšsēdētāju Inesi Aizstrautu un pārrunās Jūrmalas attīstības plāna realizāciju un perspektīvas.