Tikšanās un vizītes
Rīgā notiks Latvijas, Igaunijas un Lietuvas parlamentu aizsardzības komisiju gadskārtējā tikšanās (21.05.2007.)
12.00........ Preses brīfings. Sarkanajā zālē, Jēkaba ielā 11.
Ceturtdien, 17.maijā
Trešdien, 16.maijā, deputātu grupas sadarbībai ar Japānas parlamentu priekšsēdētājs Jānis Porietis un deputāti tikās ar Japānas pilnvaroto lietvedi Latvijas Republikā Katsuhiko Kubo (Katsuhiko Kubo).Tikšanās mērķis bija apzināt turpmākās abu valstu parlamentu sadarbības iespējas. Japānas pilnvarotais lietvedis Latvijā K.Kubo izteica gandarījumu, ka sadarbība starp abu valstu parlamentiem kļūst arvien ciešāka. Viņš pastāstīja, ka šī gada augustā gaidāma Japānas - Latvijas parlamentārās sadraudzības līgas priekšsēdētāja Hirofumi Nakasones (Hirofumi Nakasone) vizīte Latvijā. Tāpat deputāti pauda vēlmi tikties ar Japānas vēstnieku Latvijā Seiičiro Otsuku (Seiichiro Otsuka).K.Kubo informēja par Japānas imperatora un imperatores nākamnedēļ, 25.maijā, gaidāmās oficiālās vizītes Latvijā programmu. Deputātu grupas priekšsēdētājs J.Porietis pauda gandarījumu par imperatora vizīti un atzina, ka šis notikums varētu sekmēt interesi par Latviju Japānā.Tikšanās laikā puses pārrunāja līdzšinējo veiksmīgo sadarbību ekonomikas, kultūras un izglītības jomās un izteica vēlmi to pilnveidot. Deputātu grupa tikās ar Lietuvas parlamenta deputātu grupu Trešdien, 16.maijā, deputātu grupas sadarbībai ar Lietuvas parlamentu priekšsēdētāja Sarmīte Ķikuste un deputāti tikās ar Lietuvas Republikas parlamenta deputātu grupu sadarbībai ar Latvijas parlamentu.Puses bija vienisprātis, ka attiecības starp abām valstīm ir vērtējamas kā labas un draudzīgas.Tikšanās laikā puses akcentēja tālākās sadarbības nozīmi un pārrunāja jomas, kurās tā padziļināma. Kā būtiska tika uzsvērta jūras robežlīguma ratifikācija. Lai panāktu virzību jautājuma risinājumam, ir nepieciešams izveidot starpvaldību darba grupu.Tika pārrunāta arī abu valstu darbaspēka migrācijas problēma, ko lielā mērā ietekmē zemais algu līmenis valstī. Viesi pastāstīja par plānotajiem pasākumiem reģionālās attīstības jomā, kas nodrošinās iedzīvotājiem sociālo palīdzību mazāk attīstītos Lietuvas reģionos.Tikšanās noslēgumā puses uzsvēra parlamentārās sadarbības nozīmi un pauda pārliecību par to padziļināšanos nākotnē.
Otrdien, 15.maijā, deputātu grupas sadarbībai ar Izraēlas parlamentu priekšsēdētāja vietnieks Jakovs Pliners un deputāti tikās ar Izraēlas Ārlietu ministrijas Politisko pētījumu centra ekspertiem.Sarunas laikā tika pārrunāta Izraēlas iekšpolitiskā situācija un attiecības ar kaimiņvalstīm - Libānu, Sīriju un Irānu. Puses pārrunāja starptautisko organizāciju nozīmi konflikta situāciju noregulēšanas procesos, tai skaitā iesaistoties Libānas krīzes risināšanā 2006.gada vasarā. Deputātu grupas priekšsēdētāja vietnieks J.Pliners atzina, ka šo gadu laikā Latvijas un Izraēlas attiecību spektrs ir bijis plašs - attīstījušies parlamentārie un starpvaldību kontakti, kā arī sadarbība starp nozaru ministrijām. Viņš pauda Latvijas vēlmi intensīvāk un daudzpusīgāk attīstīt abu valstu divpusējo ekonomisko sadarbību. Izraēlas Ārlietu ministrijas Politisko pētījumu centra eksperti iepazīstināja ar sava institūta uzdevumiem un mērķiem.
Oficiālā vizītē Latvijā uzturēsies Lietuvas Republikas parlamenta deputātu grupa sadarbībai ar Latvijas parlamentu (15.05.2007.)
16. un 17.maijā oficiālā vizītē Latvijā uzturēsies Lietuvas Republikas parlamenta deputātu grupa sadarbībai ar Latvijas parlamentu. Trešdien, 16.maijā, Lietuvas parlamentāriešiem paredzēta tikšanās ar Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas deputātiem, Saeimas deputātu grupu sadarbībai ar Lietuvas parlamentu un Lietuvas Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Antanu Vinku. Savukārt ceturtdien, 17.maijā, delegācija tiksies ar ārlietu ministru Arti Pabriku un ekonomikas ministru Juriju Strodu, kā arī ar Lietuvas uzņēmēju Latvijā asociācijas vadību.
13. un 14.maijā Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis piedalījās Baltijas jūras valstu parlamentārās konferences darba grupas cīņai pret zilaļģu vairošanos (eitrofikāciju) Baltijas jūrā darba grupas pēdējā sanāksmē, kas notika Visbijā, Zviedrijā. Balstoties uz Baltijas jūras valstu parlamentu konferences lēmumu, kā arī nolūkā veicināt politiķu un sabiedrības informētību par Baltijas jūras eitrofikāciju, 2006.gada janvārī tika izveidota Baltijas jūras valstu parlamentārās konferences darba grupa cīņai pret eitrofikāciju Baltijas jūrā. Tās sastāvā darbojās gan Ziemeļu valstu parlamentārieši, gan Baltijas jūras valstu parlamentu deputāti. Kā Saeimas pārstāvis darba grupas sanāksmēs aktīvi strādāja arī darba grupas priekšsēdētāja vietnieks, Saeimas priekšsēdētājs I.Emsis. Darba grupai tika piešķirts mandāts veicināt sabiedrisko un politisko informētību par eitrofikācijas problēmu, kā arī sagatavot rekomendācijas situācijas uzlabošanai. Darba grupas pēdējā sanāksmē dalībnieki atskatījās uz paveikto, iepazinās ar HELCOM (Helsinku komisija) un Baltijas jūras valstu padomes aktivitātēm pret eitrofikāciju, kā arī uzklausīja NEFCO (Ziemeļvalstu Vides finanšu korporācija) ziņojumu par realizētajiem projektiem Baltijas jūras baseinā un Baltkrievijas pārstāvju viedokli par eitrofikāciju Baltijas valstīs. Darba grupas sanāksmes noslēgumā tika pieņemts ziņojums par situācijas uzlabošanu Baltijas jūrā, kas tiks prezentēts 16.Baltijas jūras parlamentārās konferences ietvaros 2007.gada 27. un 28.augustā Berlīnē. Dalībnieki vienojās arī par turpmāko iespējamo sadarbību, sekojot līdzi tam, kā tiek pildītas darba grupas rekomendācijas. Tikšanās laikā diskusijas izvērtās par HELCOM priekšlikumu izstrādāt īpašu kvotu sistēmu starp Baltijas jūras reģiona valstīm attiecībā uz pieļaujamo kaitīgo vielu - fosfora un nitrītu - piejaukumu lauksaimnieciskās darbības rezultātā radušajos notekūdeņos. Saeimas priekšsēdētājs I.Emsis uzskata, ka šī sistēma nav labvēlīga jaunajām Eiropas Savienības dalībvalstīm, jo tām prioritāra ir dzīves līmeņa uzlabošana un sociālās labklājības sasniegšana. Sēdes dalībnieki uzsvēra, ka, ja kvotu sistēmā neiesaistās pilnīgi visas Baltijas jūras baseina valstis, tad tā zaudē savu jēgu. “Pārtraukt ekoloģisko norišu tālāku pasliktināšanos Baltijas jūrā, tajā skaitā samazināt zilaļģu masveida savairošanās risku būs iespējams tikai tad, ja Baltijas jūras sateces baseinā izdosies vienoties par visām valstīm saistošu kopēju rīcības programmu. Tikai šāda vienota un mērķtiecīga rīcība var samazināt barības vielu nokļūšanu (eitrofikāciju) jūrā,” uzsvēra Saeimas priekšsēdētājs I.Emsis.Papildu infotrmācija:Ar jēdzienu “eitrofikācija” apzīmē apstākļus, kad ūdenstilpē vērojams biogēno elementu (slāpekļa, fosfora un silīcija savienojumi) pieaugums, kā rezultātā ievērojami palielinās bioloģisko procesu intensitāte, kas vispirms novērojama kā aļģu attīstība, organiskās vielas uzkrāšanās un kopumā noved pie ievērojamas ūdens kvalitātes pasliktināšanās.
Saeimas priekšsēdētāja darba pusdienas ar Moldovas premjerministru un viņa vadīto delegāciju (11.05.2007.)
Piektdien, 11.maijā, notika Saeimas priekšsēdētāja Induļa Emša darba pusdienas ar Moldovas Republikas premjerministru Vasili Tarlevu (Vasile Tarlev) un viņa vadīto delegāciju. Tikšanās piedalījās arī Ārlietu komisijas priekšsēdētājs Andris Bērziņš, Eiropas lietu komisijas priekšsēdētāja Vaira Paegle un deputātu grupas sadarbībai ar Moldovas parlamentu priekšsēdētājs Aleksandrs Golubovs.Puses uzsvēra Latvijas un Moldovas ciešās, labās un dinamiskās attiecības un akcentēja, ka tās ir aktīvas daudzās jomās, tostarp parlamentu līmenī. I.Emsis izteica gandarījumu, ka sadarbība starp abu valstu parlamentiem kļūs arvien ciešāka, kam liecinieks ir tuvāko nedēļu laikā paredzētā Latvijas, Moldovas un Zviedrijas parlamentu trīspusējā sadarbības līguma parakstīšana. Iesākts darbs arī pie citiem sadarbības modeļiem. Moldovas premjerministrs atzīmēja, ka Latvija un Moldova reizē ir labi draugi, kolēģi un partneri. V.Tarlevs atzina, ka abu valstu attiecībās valda savstarpēja uzticēšanās, kuru papildina saturiska sadarbība dažādās jomās. Viņš informēja klātesošos par likumdošanas procesa virzību un valdības reformām, kas vērsti uz Moldovas tuvināšanu Eiropas Savienības (ES) normām un ekonomiskās situācijas uzlabošanu valstī. Saeimas priekšsēdētājs, atsaucoties uz neseno Moldovas apmeklējumu, apliecināja gūtos iespaidus par Moldovas apņēmīgi uzņemto Eiropas integrācijas kursu. Savukārt Eiropas lietu komisijas priekšsēdētāja V.Paegle un Ārlietu komisijas priekšsēdētājs A.Bērziņš sniedza ieskatu Latvijas gūtajā pieredzē ceļā uz dalību ES un NATO. Tikšanās noslēgumā Moldovas premjerministrs pateicās Saeimas priekšsēdētājam, Saeimas deputātiem un visai Latvijas tautai par pastāvīgi sniegto atbalstu Moldovai.
Deputātu grupa tikās ar Austrijas vēstnieku (09.05.2007.)
Trešdien, 9.maijā, deputātu grupas sadarbībai ar Austrijas parlamentu priekšsēdētājs Jānis Porietis un deputāti tikās ar Austrijas Republikas vēstnieku Latvijas Republikā Venfrīdu Keffleru (Wenfried Köffler).Tikšanās gaitā tika runāts par abu valstu divpusējām attiecībām un to padziļināšanas iespējām.Puses atzina, ka sadarbība starp Latviju un Austriju ir bijusi veiksmīga, un līdz ar Latvijas iestāšanos Eiropas Savienībā (ES) ir pavērušās jaunas iespējas to padziļināšanai. Austrijas vēstnieks V.Kefflers sarunas laikā minēja, ka īpaša vērība tiek pievērsta abu valstu sadarbībai tūrisma, izglītības un ekonomikas jomās. Viņš atzina, ka sadarbība kultūras jomā ir ļoti aktīva, kā veiksmīgu piemēru minot Austrijas atbalstīto Liepājas koncertzāles projektu “Lielais dzintars”. Sarunas laikā uzmanība tika pievērsta arī starptautiskajām aktualitātēm, tostarp enerģētikas politikai, Eiropas kaimiņu politikai, ES un Krievijas attiecībām, kā arī pēdējā laika notikumiem Igaunijā. Tikšanās noslēgumā puses divpusējās attiecības starp abām valstīm novērtēja kā labas un izteica cerību par vēl aktīvāku sadarbību.
Otrdien, 8.maijā, Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis tikās ar Grieķijas Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Spirosu Aliagasu (Spyros Aliagas), kas bija ieradies atvadu vizītē.Saeimas priekšsēdētājs I.Emsis sveica Grieķijas vēstnieku Saeimā un pateicās par viņa ieguldījumu abu valstu attiecību veidošanā. Tikšanās dalībnieki bija vienisprātis, ka attiecības starp Latviju un Grieķiju vērtējamas kā draudzīgas un labas, ar lielu potenciālu turpmākajai attīstībai. Vēstnieks S.Aliagass pauda prieku, ka viņa darbības laikā ir atklāta Grieķijas vēstniecība Latvijā.I.Emsis pateicās par deputātu grupas sadarbībai ar Grieķijas parlamentu uzņemšanu Grieķijā šī gada aprīlī un atzina, ka tā sekmēs abu parlamentu turpmāko sadarbību.Atzinīgi tika novērtēta Latvijas un Grieķijas sadarbība ekonomikas, tūrisma, kultūras un izglītības jomā, kā arī skarts tās tālākās attīstības aspekts. Vēstnieks informēja, ka tuvākajā laikā vēstniecībā darbu sāks speciāls atašejs, lai uzlabotu ekonomiskās attiecības starp valstīm. I.Emsis uzsvēra, ka būtu vēlams veicināt kontaktus arī pašvaldību līmenī.Sarunas gaitā tika pārrunātas arī starptautiskās aktualitātes.Tikšanās noslēgumā Saeimas priekšsēdētājs pateicās vēstniekam par viņa darbu un pasniedza piemiņas medaļu.
Saeimas priekšsēdētājs atklāja vairāku Eiropas Savienības valstu kopējo vīzu pieteikumu centru (25.04.2007.)
Trešdien, 25.aprīlī, Saeimas priekšsēdētājs Indulis Emsis kopā ar Moldovas prezidentu Vladimiru Voroņinu, Eiropas Komisijas viceprezidentu Franko Frantini, Igaunijas spīkeri Eni Ergmu un citu Eiropas valstu amatpersonām Kišiņevā, Moldovā, atklāja vairāku Eiropas Savienības valstu kopējo vīzu pieteikumu centru.Šis ir pirmais tāda veida vīzu pieteikumu centrs Eiropas Savienības vēsturē. Latvija ir viena no centra dibinātājām, un Saeimas priekšsēdētājs I.Emsis trešdien centra atklāšanā pauda prieku, ka arī pirmā centra izsniegtā vīza bija ceļošanai uz Latviju.Kopīgais vīzu pieteikumu centrs ir pilotprojekts, kas ir tapis Eiropas Savienības ietvaros un kuru vada Ungārija. Šobrīd bez Latvijas centrā kā partnervalstis piedalās Austrija, Dānija un Slovēnija. Paredzēts, ka pilotprojektam pievienosies arī Igaunija un Luksemburga. Savā atklāšanas runā Saeimas priekšsēdētājs atzīmēja, ka Moldova ir Latvijas prioritāte Eiropas kaimiņu politikas un attīstības sadarbības ietvaros, kā rezultātā ievērojami ir pieaudzis Moldovas pārstāvju vizīšu skaits uz Latviju. “Mūsu valsts piedalās arī vairākos sadarbības projektos ar Moldovu, tai skaitā Saeima atbalsta Moldovas parlamenta kolēģus, palīdzot tuvināt likumdošanu Eiropas Savienības normatīvajiem aktiem,” norādīja Saeimas priekšsēdētājs. Vizītes ietvaros I.Emsis tikās arī ar Moldovas prezidentu V.Voroņinu, Moldovas parlamenta priekšsēdētāju Marianu Lupu un premjerministru Vasilu Tarlevu.