Tikšanās un vizītes
Trešdien, 30.aprīlī, Saeimas deputātu grupas sadarbībai ar Vācijas parlamentu priekšsēdētāja Solvita Āboltiņa un deputāti tikās ar Ziemeļreinas - Vestfālenes Landtāga Vācijas - Baltijas parlamentu sadarbības grupas delegāciju.Deputātu grupas priekšsēdētāja pateicās par palīdzību, ko sadarbības projektu ietvaros mūsu valstij ir sniedzis Ziemeļreinas - Vestfālenes parlaments.Tikšanās dalībnieki pārrunāja situāciju izglītības un kultūras jomā. Atbildot uz jautājumiem par lauksaimniecības attīstību Latvijā, deputāts Staņislavs Škesters (ZZS) pastāstīja par šobrīd notiekošajām diskusijām par teritoriālās reformas gaitu un pašvaldību apvienošanās principiem. Puses pārrunāja arī Eiropas Savienības piešķirtās subsīdijas lauksaimniecības attīstībai.
Saeimas deputāti tiekas ar Ķīnas delegāciju (30.04.2008.)
Trešdien, 30.aprīlī, Saeimas deputātu grupas sadarbībai ar Ķīnas parlamentu priekšsēdētāja Ērika Zommere un Saeimas frakciju pārstāvji tikās ar Ķīnas komunistiskās partijas Centrālās komitejas Starptautiskā departamenta delegāciju.Deputātu grupas sadarbībai ar Ķīnas parlamentu priekšsēdētāja atzina, ka starp Latviju un Ķīnu ir ilga un sekmīga sadarbība ne tikai parlamentārajā līmenī, bet arī starp abu valstu valdībām un reģioniem. Arī nākošnedēļ plānotā Saeimas deputāšu vizīte Ķīnā apliecina abu valstu parlamentu sekmīgo sadarbību, minēja E.Zommere. Ķīnas delegācijas vadītājs Li Mings (Li Ming) uzsvēra, ka viņa valsts pievērš lielu uzmanību Latvijas un Ķīnas attiecību pilnveidošanai, un abu valstu pārstāvju biežās un sekmīgās tikšanās ir labs pamats turpmākajai sadarbībai. Puses bija vienisprātis, ka lielāka uzmanība jāpievērš sadarbībai ekonomikas jomā, jo, lai gan tā pakāpeniski palielinās, joprojām ir daudz neizmantotu iespēju. Turklāt to sekmētu tiešā avioreisa Rīga - Pekina izveidošana, par ko ir uzsāktas sarunas.Runājot par situāciju Tibetā, Ē.Zommere pastāstīja par mūsu parlamentā notikušajām diskusijām. „Visus konfliktus jebkurā pasaules valstī, arī Ķīnā, iespējams risināt konstruktīvi un saprātīga dialoga ietvaros. Turklāt ir jānošķir Olimpiskās spēles Pekinā no notikumiem Tibetā,” sacīja deputātu grupas priekšsēdētāja.Tikšanās dalībnieki pārrunāja gatavošanos XXIX vasaras olimpiskajām spēlēm Pekinā. Ķīnas delegācijas vadītājs minēja, ka viņa valsts vēlas noorganizēt Olimpiskās spēles augstā līmenī un paradīt pēdējā laikā Ķīnā notikušās izmaiņas.Savukārt tikšanās laikā ar Saeimas frakciju pārstāvjiem, tās dalībnieki atzinīgi novērtēja šāda veida sadarbības formu un apmainījās viedokļiem par savu partiju galvenajiem mērķiem - sekmīgu valsts attīstību un tautas labklājības nodrošināšanu.
Piektdien, 25.aprīlī, Saeimas priekšsēdētājs Gundars Daudze tikās ar Lietuvas Republikas parlamenta (Seima) priekšsēdētāju Česlovu Juršenu (Česlovas Juršėnas), kurš ieradies Latvijā oficiālā vizītē.
Piektdien, 24.aprīlī, Saeimas Eiropas lietu komisijas priekšsēdētāja Vaira Paegle un Ārlietu komisijas priekšsēdētāja vietnieks Jānis Eglītis un komisiju deputāti tikās ar Lietuvas Republikas parlamenta priekšsēdētāju Česlovu Juršenu (Česlovas Juršėnas).Eiropas lietu komisijas priekšsēdētāja apliecināja abu valstu daudzpusīgās sadarbības nozīmi. „Mums ir viens liktenis, viena vēsture. Esam cieši saistīti vēsturiski un arī nākotnē, jo esam tuvākie sabiedrotie daudzās starptautiskajās organizācijās,” sacīja V.Paegle. Savukārt Ārlietu komisijas priekšsēdētāja vietnieks minēja, ka Baltijas valstu globālā konkurētspēja ir atkarīga no to spējas apvienot spēkus. Lietuvas parlamenta priekšsēdētājs pauda gandarījumu par Latvijas, Lietuvas un Igaunijas panākto starptautisko stāvokli, kuru Baltijas valstis ir sasniegušas mērķtiecīgā darbā. Puses bija vienisprātis, ka nepieciešama vienota pieeja aktuālākajos reģionālās politikas un Eiropas Savienības (ES) jautājumos, piemēram, enerģētikas un kaimiņpolitikas jomā. Runājot par Lisabonas līgumu, V.Paegle uzsvēra, ka tā ieviešana dzīvē būs izaicinājums visiem ES dalībvalstu parlamentiem. Viņa norādīja uz savstarpējās komunikācijas nozīmi nākotnē, piemēram, situācijās, kad dalībvalstu pilsoņi izmantotu savas tiesības iesniegt priekšlikumus par izmaiņām normatīvajos aktos. Tika apspriesta iespēja Latvijas un Lietuvas parlamentos vienlaicīgi ratificēt Lisabonas līgumu. Savukārt deputāts Artis Pabriks norādīja, ka saskaņota un kvalitatīva kaimiņpolitika veicinātu Latvijas un Lietuvas valstu ietekmi mums tuvākajās valstīs un nostiprinātu mūsu valstu pozīcijas ES.Tikšanās dalībnieki aktualizēja nepieciešamību patstāvīgi pievērst uzmanību totalitārisma, rasisma un ksenofobijas nosodīšanai. Seima priekšsēdētājs Č.Juršens uzsvēra, ka šim jautājumam vienmēr jābūt dienas kārtībā, jo tikai tā var sasniegt rezultātus. Savukārt deputāte Sandra Kalniete rosināja Baltijas Asamblejas ietvaros izveidot īpašu programmu, kas skaidrotu Eiropas vēstures jautājumus un panāktu totalitārisma režīma nosodīšanu.Puses arī pārrunāja Latvijas - Lietuvas jūras robežlīguma ratifikāciju abu valstu parlamentos. J.Eglītis minēja divus iespējamos risinājumus - ņemot vērā Latvijas iekšpolitisko situāciju un Latvijas un Krievijas robežlīguma kontekstu, parakstīt pašreizējo robežlīguma projektu, vienlaicīgi panākot vienošanos par naftas lauku kopīgu izmantošanu, vai arī tomēr jāsāk sarunas par jūras robežu no jauna. Savukārt Lietuvas parlamenta priekšsēdētājs pauda viedokli, ka jāpanāk abām pusēm izdevīgs risinājums un līguma ratifikācija nav jāatliek.
Piektdien, 25.aprīlī, Saeimas priekšsēdētājs Gundars Daudze tiksies ar Lietuvas Republikas parlamenta (Seima) priekšsēdētāju Česlovu Juršenu (Česlovas Juršėnas), kurš 25. un 26. aprīlī uzturēsies oficiālā vizītē Latvijā. Tikšanās laikā plānots pārrunāt Latvijas un Lietuvas divpusējo attiecību jautājumus un reģionālo sadarbību, kā arī starptautiskās aktualitātes. Šī ir pirmā Lietuvas Seima priekšsēdētāja ārvalstu vizīte.Vizītes ietvaros Seima priekšsēdētājam plānota tikšanās ar Ministru prezidentu Ivaru Godmani un ārlietu ministru Māri Riekstiņu, kā arī ar Saeimas Ārlietu komisijas un Saeimas Eiropas lietu komisijas deputātiem. Č.Juršens piedalīsies arī Baltijas Asamblejas konferencē „Cīņa pret cilvēku tirdzniecību”.
Saeimas priekšsēdētājs Gundars Daudze šodien, 23.aprīlī, tikās ar Azerbaidžānas Republikas ārlietu ministru Elmaru Mamadjarovu, kurš ieradies oficiālā vizītē Latvijas Republikā. Puses vienojās, ka abu valstu savstarpējās attiecības šobrīd raksturojamas kā konstruktīvas un abpusēji izdevīgas, ar lielu attīstības potenciālu.„Latvija ir ieinteresēta turpināt aktīvu sadarbību parlamentu līmenī, lai veicinātu abpusēji izdevīgas attiecības tādās nozīmīgās jomās kā, piemēram, investīciju piesaiste, tranzīta plūsmas piesaistīšana Latvijas ostām un energoresursu piegāde,” apliecināja G.Daudze.E.Mamadjarovs norādīja, ka Azerbaidžānai attiecības ar Baltijas valstīm ir ļoti svarīgas, ņemot vērā to vēsturisko pieredzi un veiksmīgo integrāciju Eiropas Savienībā (ES), īpašu uzsverot starpparlamentāro attiecību nozīmīgumu. Latvijas pieredze varētu būt noderīga Azerbaidžānas reformu procesā.Pārrunājot jautājumus, kas saistīti ar konfliktu noregulējumu Dienvidkaukāzā, Saeimas priekšsēdētājs Gundars Daudze uzvēra, ka visas problēmas ir jārisina pārrunu ceļā, meklējot kompromisus, lai maksimāli izvairītos no iespējamiem konfliktiem. Azerbaidžānas ārlietu ministrs arī atzinīgi novērtēja Latvijas un citu ES dalībvalstu nostāju šajā jautājumā.Tikšanās laikā E.Mamadjarovs atkārtoti nodeva Saeimas priekšsēdētājam Azerbaidžānas parlamenta priekšsēdētāja Oktaja Asadova ielūgumu uz Azerbaidžānas parlamenta 90 gadu svinībām šī gada jūnijā. Puses pārrunāja arī iespējamo parlamentāro sadarbību starptautiskajos un reģionālajos forumos un vienojās, ka sadarbība varētu tikt stiprināta arī Baltijas Asamblejas ietvaros. Ar Azerbaidžānas ārlietu ministru tikās arī Ārlietu komisijas priekšsēdētājs Andris Bērziņš (LPP/LC) un Deputātu grupas sadarbībai ar Azerbaidžānas parlamentu priekšsēdētājs Oļegs Deņisovs.
Sarmīte Ķikuste ar Slovākijas vēstnieku pārrunā iespējas attīstīt abu valstu sadarbību (23.04.2008.)
Trešdien, 23.aprīlī, Saeimas deputātu grupas sadarbībai ar Slovākijas parlamentu priekšsēdētāja Sarmīte Ķikuste tikās ar Slovākijas Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Ivanu Špildu (Ivan Špilda).Grupas priekšsēdētāja S.Ķikuste pauda mūsu valsts gatavību veicināt Latvijas un Slovākijas parlamentu sadarbību, kas būtu arī nozīmīgs ieguldījums ciešāku starpvalstu kontaktu veidošanā. S.Ķikuste uzsvēra, ka abām valstīm ir vienots mērķis - stabila un drošā Eiropa, ko sekmē abu valstu sadarbība starptautiskajās organizācijās. Savukārt vēstnieks I.Špilda akcentēja nepieciešamību biežāk apmainīties ar savstarpējām vizītēm.Puses bija vienisprātis, ka jāveido ciešāka Baltijas valstu un Višegradas valstu sadarbība, īpaši risinot enerģētikas un kaimiņu politikas jautājumus. Tostarp vēstnieks rosināja Rīgā organizēt šo valstu pārstāvju tikšanos. Savukārt S.Ķiskute uzaicināja vēstnieku piedalīties Baltijas Asamblejas, Ziemeļu Padomes un Beniluksa parlamenta trīspusējā konferencē „Cīņa pret cilvēku tirdzniecību”, kas notiks Saeimā 25.aprīlī.Runājot par abu valstu sadarbību ekonomikā un tirdzniecībā, S.Ķikuste atzina, ka tās potenciāls šobrīd nav pilnībā izmantots un uzsvēra, ka Latvija vēlas to attīstīt. Viņa atzinīgi novērtēja izveidojušos sadarbību kultūras un izglītības, kā arī veselības aprūpes jomā.Deputātu grupas vadītāja un vēstnieks pārrunāja arī sabiedrības integrācijas procesus abās valstīs. S.Ķikuste kā pozitīvu piemēru minēja Daugavpili, kur visas minoritātes dzīvo draudzīgi, atbalstot viena otru.
Saeimas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija trešdien, 23.aprīlī, tikās ar Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) misijas vadītāju Reičelu van Elkanu (Rachel van Elkan) un viņas vadīto delegāciju, kas ieradušies Latvijā, lai sagatavotu ikgadējo ziņojumu par tautsaimniecības attīstību. Tikšanās laikā deputāti ar SVF pārstāvjiem pārrunāja ekonomisko situāciju Latvijā un strauji augošās ekonomikas stabilizācijas riskus. Komisijas priekšsēdētājs Kārlis Leiškalns stāstīja par šī gada valsts budžeta izpildi un norādīja, ka Latvija ir apņēmusies 2008.gadu noslēgt ar budžeta pārpalikumu. To plānots panākt, samazinot izdevumus vairākos posteņos un uzlabojot nodokļu iekasēšanu. Savukārt SVF misijas vadītāja norādīja uz tekošā konta deficītu, straujo iekšzemes kopprodukta pieaugumu un augsto inflāciju, kā arī uz straujo darba algu pieaugumu, kas jūtami pārsniedz produktivitāti un tādējādi negatīvi ietekmē ārējo konkurētspēju un bremzē eksporta pieauguma tempus.Tikšanās laikā tika arī pārrunāta Latvijas Nacionālās bibliotēkas projekta ietekme uz Latvijas ekonomiku, situācija darba tirgū un bezdarba jautājumi, kā arī iespējamā kreditēšanas ierobežojumu atcelšana.
Otrdien, 22.aprīlī, Saeimas priekšsēdētājs Gundars Daudze tiekoties ar EDSO augsto komisāru nacionālo minoritāšu jautājumos Knutu Vollebeku (Knut Vollebeck), pārrunāja naturalizācijas un nepilsoņu integrācijas jautājumus.„Galvenais ir cilvēku vēlme un motivācija kļūt par Latvijas pilsoņiem, tādēļ galvenā loma ir tieši audzināšanai ģimenē un skolā. Lēmumam kļūt par Latvijas pilsoni ir jābūt apzinātam cilvēka solim, kas apliecina viņa vēlmi iekļauties Latvijas sabiedrībā un būt lojālam Latvijas valstij,” tikšanās laikā uzsvēra Saeimas priekšsēdētājs, norādot, ka mērķis nav tikai panākt lielāku pilsoņu skaitu, bet gan veicināt reālu integrāciju.Gundars Daudze sarunā ar Knutu Vollebeku uzsvēra, ka pašreizējā naturalizācijas kārtība ir liberāla un starptautiskām saistībām atbilstoša.Atbildot uz EDSO augstā komisāra jautājumu par naturalizācijas tempa palēnināšanos Latvijā 2007.gadā, Saeimas priekšsēdētājs informēja, ka tieši šobrīd tiek veikts pētījums, lai noskaidrotu šīs tendences cēloņus. Gundars Daudze uzsvēra, ka liels naturalizācijas tempa kāpums bija vērojams pēc Latvijas iestāšanās Eiropas Savienībā.Gundars Daudze arī skaidroja, ka pilsonības esamība vai neesamība neietekmē iedzīvotāju ikdienas dzīvi - ne darba algu, ne iespējas darba tirgū, atskaitot atsevišķas profesijas, kurās saskaņā ar likumu var strādāt tikai pilsoņi. Saeimas priekšsēdētājs uzsvēra, ka galvenais ir valodas prasme, kas ir būtisks priekšnosacījums integrācijai un konkurētspējai darba tirgū.Puses pārrunāja arī mazākumtautību izglītības reformu gaitu mūsu valstī.
Artis Pabriks un Japānas pilnvarotais lietvedis pauž atbalstu Latvijas un Japānas ekonomiskās sadarbības stiprināšanai (22.04.2008.)
Otrdien, 22.aprīlī, deputātu grupas sadarbībai ar Japānas parlamentu priekšsēdētājs Artis Pabriks tikās ar jauno Japānas vēstniecības Rīgā pilnvaroto lietvedi Juji Okadu (Yuji Okada). Deputātu grupas priekšsēdētājs A.Pabriks informē, ka tikšanās laikā tika atzīts, ka jāveicina abu valstu ekonomiskā sadarbība un biznesa kontaktu veidošanās.A.Pabriks atzinīgi novērtēja mūsu valsts ekonomikas ministra un satiksmes ministra plānoto vizīti Japānā šī gada maijā, kuras ietvaros plānotas vairākas tikšanās ar Japānas amatpersonām. Kā pozitīvu soli viņš novērtēja arī Latvijas goda konsula Okinavā Jošimitsu Onagas (Yoshimitsu Onaga) iniciatīvu šī gada jūlijā organizēt Japānas uzņēmēju delegācijas vizīti Latvijā. Grupas priekšsēdētājs pauda savu atbalstu arī citām aktivitātēm ekonomikas jomā, kā arī ciešai sadarbībai starp abu valstu parlamentiem. Tikšanās laikā A.Pabriks pozitīvi novērtēja 2006.gada 3.maijā notikušo Japānas-Latvijas parlamentārās asociācijas priekšsēdētāja Hirofumi Nakasones vizīti Latvijā, kā arī pateicās par Japānas imperatora Akihito un imperatores Mičiko vizīti Latvijā 2007.gada 25.maijā, kas veicinājusi Japānas uzņēmēju interesi par Latviju.Deputāts pateicās par goda konsula Takeši Togo (Takeshi Togo) apstiprināšanu amatā, piebilstot, ka ekonomikas ministra un satiksmes ministra vizītes ietvaros Japānā tiek plānots atklāt Latvijas Republikas goda konsulātu Osakā. Tādejādi Japānā darbosies jau trīs goda konsulāti.Tāpat viņš norādīja, ka šī gada vasarā Rīgā plānota Latvijas goda konsulu sanāksme, kuru plānojuši apmeklēt arī Latvijas goda konsuli Japānā.A.Pabriks arī informēja, ka šī gada 24.maijā piedalīsies Japānas laikmetīgās mākslas izstādes „Kakejiku” atklāšanā Ārzemju mākslas muzejā, norādot, ka Latvijā ir vērojama liela interese par Japānas kultūru un mākslu. Tāpat puses pārrunāja situāciju Dienvidaustrumu Āzijas reģionā un Latvijas un Japānas sadarbību starptautisko organizāciju ietvaros.