Tikšanās un vizītes
Saeimas priekšsēdētāja biedre Karina Pētersone pirmdien, 8.septembrī, tikās ar Dānijas Kultūras institūta Rīgā vadītāju Simonu Drevsenu Holmbergu, bijušo institūta vadītāju Riki Helmsu un delegāciju no Dānijas.Saeimas priekšsēdētāja biedre sveica viesus Saeimā un uzsvēra, ka dāņi vienmēr ir laipni gaidīti mūsu valstī. „Dānija ir mūsu draugs un mums aizvien būs īpašas attiecības, jo tieši jūsu valsts sniedza Latvijai nozīmīgu atbalstu neatkarības atjaunošanas laikā,” sacīja K.Pētersone. Dānija bija viena no pirmajām valstīm, kas 1991.gada augustā atjaunoja diplomātiskās attiecības ar Latviju un pirmā, kas akreditēja savu vēstnieku Latvijā.Tikšanās laikā K.Pētersone pastāstīja par Saeimas darbu un raksturoja mūsu valsts attīstību kopš neatkarības atjaunošanas, kā arī šodienas svarīgākos politiskos un ekonomiskos jautājumus. Pieskaroties kultūras aktualitātēm abās valstīs, K.Pētersone minēja savu pieredzi kultūras ministres amatā un atzīmēja Dānijas Kultūras institūta piedāvātās apmaiņas programmas, kas ir devušas daudziem latviešiem iespēju iepazīt dāņu kultūru.
Saeimas deputāti tiekas ar ASV senatoru (05.09.2008.)
Piektdien, 5.septembrī, Ārlietu komisijas priekšsēdētājs Andris Bērziņš (LPP/LC) un Saeimas deputātu grupas sadarbībai ar ASV parlamentu priekšsēdētāja vietniece Ina Druviete (PS) un deputāti tikās ar Amerikas Savienoto Valstu Masačūsetsas štata Senāta senatoru Marku Pačeko (Marc R.Pacheco) un viņa vadīto delegāciju.Puses pārrunāja abu valstu sadarbības jautājumus, īpaši pievēršoties vides aizsardzībai un klimata izmaiņām. Ārlietu komisijas priekšsēdētājs A.Bērziņš un senators M.Pačeko bija vienisprātis, ka svarīga ir politiskā griba un valstu savstarpēja ieinteresētība, lai mazinātu globālās sasilšanas sekas. Senators atzīmēja, ka Masačūsetsas štatā ir viena no progresīvākajām likumdošanām vides aizsardzībā ASV, kas paredz līdz 2020.gadam samazināt gāzu emisiju atmosfērā līdz 18 procentiem.Tikšanās dalībnieki atzina, ka svarīgi veidot arī ciešus kontaktus starp Latvijas un ASV iedzīvotājiem, kas dod iespēju iepazīt valstu kultūru un ikdienas dzīvi.Savukārt I.Druviete uzsvēra mūsu valsts interesi veicināt ekonomiskos sakarus un sadarbību ar ASV ne tikai federālā līmenī, bet arī štatu līmenī. Viņa minēja veiksmīgo sadarbību zinātnē un izglītībā.Sarunas gaitā tikšanās dalībnieki pārrunāja arī priekšvēlēšanu gaitu ASV, kā arī sociālās nodrošināšanas jautājumus.
Saeimas priekšsēdētāja biedre ar jauno Šrilankas vēstnieku pārrunā abu valstu sadarbību (foto) (03.09.2008.)
Saeimas priekšsēdētāja biedre Karina Pētersone trešdien, 3.septembrī, tikās ar Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Randžitu Pemsiri Džajasuriju (Ranjith Pemsiri Jayasooriya), kurš bija ieradies iepazīšanās vizītē.
Baltijas un Ziemeļvalstu parlamentu priekšsēdētāji diskutē par situāciju Gruzijā un citām aktualitātēm (foto) (28.08.2008.)
Trešdien, 27.augustā, Baltijas un Ziemeļvalstu (NB 8) parlamentu priekšsēdētāju tikšanās laikā visplašākās diskusijas bija par militāro konfliktu Gruzijā un tā ietekmi uz politisko un drošības situāciju reģionā.
Saeimas priekšsēdētājs Gundars Daudze ar Albānijas un Horvātijas vēstniekiem diskutē par abu valstu integrāciju ES un NATO (25.08.2008.)
Pirmdien, 25.augustā, Saeimas priekšsēdētājs Gundars Daudze tikās ar Albānijas vēstnieku Latvijā Florentu Čeliku (Florent Çeliku) un Horvātijas vēstnieku Latvijā Svjetlanu Berkoviču (Svjetlan Berković).Saeimas priekšsēdētājs uzsvēra, ka šis gads ir intensīvs divpusējo attiecību veidošanā ar abām valstīm, jo gada sākumā oficiālā vizītē Latvijā viesojās Albānijas parlamenta priekšsēdētāja, bet septembrī paredzēta Horvātijas parlamenta priekšsēdētāja oficiālā vizīte mūsu valstī. Būtisks politiskā dialoga dienaskārtības jautājums ir Albānijas un Horvātijas virzība dalībai NATO.„Mēs esam gandarīti, ka ar abām valstīm ir parakstīti pievienošanās NATO protokoli un ceram, ka arī turpmākā ratifikācija dalībvalstu parlamentos virzīsies bez kavēšanās,” Latvijas atbalstu pauda G.Daudze. Vēstnieki nodeva Saeimas priekšsēdētājam Albānijas un Horvātijas parlamentu priekšsēdētāju kopīgo vēstuli NATO dalībvalstu parlamentu priekšsēdētājiem, kurā pausts aicinājums pēc iespējas ātrāk ratificēt abu valstu pievienošanās NATO protokolus. G.Daudze informēja vēstniekus, ka Saeima abus pievienošanās protokolus NATO plāno ratificēt šī gada rudens sesijā.Saeimas priekšsēdētājs ar vēstniekiem pārrunāja arī situāciju Gruzijā, uzsvērdams, ka Latvija dažādos formātos ir paudusi savu atbalstu Gruzijas valsts suverenitātei un teritoriālajai vienotībai tās starptautiski atzītajās robežās. Tikšanās laikā tika runāts arī par pašreizējo stāvokli Rietumbalkānu reģionā un par Eiropas Savienības (ES) paplašināšanās procesu. G.Daudze izteica Latvijas atbalstu Horvātijas uzņemšanai ES, kā arī apliecināja ES perspektīvu Albānijai stabilizācijas un asociācijas procesa ietvaros. Horvātijas vēstnieks atzīmēja veiksmīgo Latvijas pieredzes nodošanu Horvātijas valsts pārvaldes institūcijām par jautājumiem, kas attiecas uz integrāciju ES.
Ceturtdien, 21.augustā, Saeimas priekšsēdētājs Gundars Daudze tikās ar Zviedrijas Karalistes ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Matsu Stafansonu (Mats Staffansson), kurš bija ieradies iepazīšanās vizītē. Tikšanās laikā Saeimas priekšsēdētājs un Zviedrijas vēstnieks pārrunāja valstu divpusējo sadarbību, atzīmējot intensīvās attiecības kā politiskajā, tā ekonomiskajā un kultūras jomā. G.Daudze norādīja, ka par dinamisku ekonomisko sakaru attīstību liecina Latvijas...
Saeimas priekšsēdētājs Gundars Daudze, Saeimas frakciju un komisiju pārstāvji šodien tikās ar Eiropas Parlamenta (EP) prezidentu Hansu Gertu Poteringu (Hans-Gert Pöttering).Tikšanās laikā tika pārrunāti jautājumi, kas saistīti ar Eiropas Savienības (ES) paplašināšanos, attiecībām ar kaimiņvalstīm, Lisabonas līguma ratifikācijas procesu, enerģētikas un lauksaimniecības politiku.H.G. Poterings vairākkārt uzsvēra, ka nepieciešams spēcināt nacionālo parlamentu sadarbību ar EP, tādējādi veicinot stabilitāti Eiropas Savienībā (ES) kopumā. Viņš arī pateicās Saeimas deputātiem, jo Latvijas parlaments bija viens no pirmajiem, kas ratificēja Lisabonas līgumu.Diskutējot par enerģētikas politiku, Saeimas deputāti norādīja, ka ES būtu jāsniedz lielāks atbalsts starpsavienojumu izbūvei, lai tādējādi veicinātu sadarbību starp Austrumeiropas un Rietumeiropas valstīm, kā arī pievērsās jautājumam par emisijas kvotām.Saeimas deputāti uzrunāja arī jautājumu par vienlīdzīgas attieksmes principu pret visu ES dalībvalstu lauksaimniekiem, jo, ņemot vērā vienoto tirgu un elektroenerģijas cenas, atšķirīgie maksājumi dažādām dalībvalstīm nelabvēlīgi ietekmē jauno dalībvalstu lauksaimnieku situāciju.H.G.Poterings norādīja, ka šobrīd tiek diskutēts, kā lauksaimniecības attīstību kopumā padarīt efektīvāku. Vienlaikus EP prezidents uzsvēra, ka šo procesu veicinātu arī Lisabonas līguma ratifikācija, kas dotu EP likumdevēja funkciju, jo šobrīd ES loma lauksaimniecības politikas jautājumos ir konsultatīva.Saeimas frakciju un komisiju pārstāvji ar EP prezidentu pārrunāja arī situāciju Gruzijā, un H.G.Poterings uzsvēra, ka kopīga Eiropas Parlamenta nostāja varētu būt septembra sākumā.
Otrdien, 19.augustā, Saeimas priekšsēdētājs Gundars Daudze tikās ar Vācijas Federatīvās Republikas ārkārtējo un pilnvaroto vēstnieku Latvijas Republikā Detlefu Veigelu (Detlef Weigel), kurš bija ieradies iepazīšanās vizītē. Abu valstu pārstāvji apliecināja, ka starp Latviju un Vāciju pastāv ļoti aktīvas un ciešas attiecības politiskajā, ekonomiskajā un kultūras jomā, un ir būtiski šo sadarbību attīstīt. Tradicionāli veiksmīga sadarbība pastāv starp abu valstu parlamentiem, par ko liecina regulārā vizīšu apmaiņa. Apspriežot enerģētikas drošības jautājumu Eiropā, Saeimas priekšsēdētājs uzsvēra, ka īpaši pēc militārā konflikta Gruzijā Eiropas Savienības (ES) valstīm jārūpējas par vienotu enerģētikas politiku, jaunu starpsavienojumu izbūvi un energoresursu piegādātāju dažādošanu, tādējādi novēršot „enerģētisko salu” pastāvēšanu un atsevišķu valstu atkarību no resursu piegādātājiem. Saeimas priekšsēdētājs ar vēstnieku pārrunāja arī Lisabonas līguma ratifikācijas gaitu Vācijā un citus ar ES aktualitātēm saistītus jautājumus.
Saeimas Ārlietu komisijas priekšsēdētājs Andris Bērziņš un komisijas deputāti ceturtdien, 31.jūlijā, tikās ar Lietuvas Republikas parlamenta (Seima) Ārlietu komisijas priekšsēdētāju Justinu Karosu (Justinas Karosas).Tikšanās laikā puses pievērsās enerģētikas jautājumiem, runājot par Ignalinas atomelektrostacijas tālāko likteni un lomu Baltijas reģiona elektroapgādē. J.Karosa informēja par Lietuvas plāniem un problēmām, veidojot elektropārvades starpsavienojumu ar Poliju un Zviedriju. Apspriežot abu valstu pozīcijas Latvijas un Lietuvas jūras robežlīguma jautājumā, A.Bērziņš norādīja, ka līguma ratificēšana varētu virzīties straujāk, ja puses vienotos par abu valstu rīcību un pienākumiem gadījumā, ja valstu robežlīnijas rajonā atrastos derīgo izrakteņu iegulas. Latvija ir ieinteresēta veidot starpvalstu darba grupu, kas kopīgi strādātu pie derīgo izrakteņu izpētes Baltijas jūrā. Abu valstu parlamentārieši apsprieda arī abu valstu politiskās aktualitātes, tostarp Lietuvā oktobrī gaidāmās parlamenta vēlēšanas un Latvijā plānotos referendumus.
Artis Pabriks tiekas ar Japānas parlamentāriešiem (31.07.2008.)
Deputātu sadarbības grupas ar Japānas parlamentu priekšsēdētājs Artis Pabriks trešdien, 30.jūlijā, tikās ar Japānas parlamenta apakšpalātas deputātiem Kosaburo Nišime (Kosaburo Nishime) un Koičiro Ičimura (Koichiro Ichimura).Japānas parlamentārieši bija ieradušies Latvijā, lai konsultētos un diskutētu par to, kā Latvija atrisinājusi robežjautājumu ar Krieviju. A.Pabriks sniedza detalizētu izklāstu par Latvijas un Krievijas sarunu procesu un robežlīguma noslēgšanas politisko un tiesisko pusi. Deputāti, kas Japānas parlamentā pārstāv Okinavas un Ziemeļu teritoriju grupu, izrādīja interesi par Latvijas pieredzi sarunās ar Krievijas pusi, vienlaikus atzīmējot, ka Japānai ļoti svarīgi noslēgt Miera līgumu un atrisināt robežu strīdu ar Krieviju.Japānas deputāti atzīmēja, ka Krievija Ziemeļu teritorijas ir pārņēmusi nelikumīgi, līdz ar to teritorijas ir jāatdod. Tā kā tikko ir parakstīts robežlīgums starp Krieviju un Ķīnu, Japāna cer, ka Krievija turpinās sarunas par robežlīguma noslēgšanu ar Japānu. Tāpat puses pārrunāja arī iespēju attīstīt Latvijas un Japānas ekonomisko sadarbību. Deputātu grupas priekšsēdētājs aicināja Japānas pusi izvērtēt iespēju parakstīt konvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, kas atvieglotu uzņēmējdarbības veidošanu, veicinātu biznesa kontaktus un radītu labvēlīgu vidi investīcijām.