Lai šī tīmekļvietne darbotos, tā izmanto obligāti nepieciešamās sīkdatnes. Ar Jūsu piekrišanu papildus šajā vietnē var tikt izmantotas statistikas un mārketinga sīkdatnes. Ja piekrītat šo papildu sīkdatņu izmantošanai, lūdzu atzīmējiet savu izvēli:
Ja piekrītat šo papildu sīkdatņu izmantošanai, lūdzu, atzīmējiet savu izvēli:
„Eiropai ir vajadzīgs ziņu avots krievu valodā, kas balstās uz spēcīgas žurnālistikas vērtībām un darbojas kā neatkarīgs kanāls, pamatojoties uz tradīcijām, kādas pārstāv neatkarīgu mediju redakcijas. Aicinām Eiropas Komisiju rast finansējumu šāda televīzijas kanāla izveidošanai un uzturēšanai.” To uzsver Latvijas, Lietuvas, Igaunijas un Polijas parlamentu Eiropas lietu komisiju priekšsēdētāji pēc iepazīšanās ar Latvijas, Lietuvas, Igaunijas un Somijas žurnālistu nosūtīto vēstuli Eiropas Komisijas prezidentam Žozē Manuelam Barrozo (José Manuel Barroso) ar aicinājumu izveidot Eiropas Savienības finansētu televīzijas kanālu krievu valodā.
Latvija Eiropas Savienības (ES) valstu vidū ir līdere jauniešu garantijas īstenošanā, jo ir viena no pirmajām valstīm, kas iniciatīvu veiksmīgi sākusi jau šī gada sākumā. To Saeimas Eiropas lietu komisijas deputāti noskaidroja piektdien, 11.aprīlī, iepazīstoties ar jauniešu garantijas īstenošanas progresu Latvijā.
Saistībā ar Krievijas Federācijas darbībām, kas novedušas pie Krimas aneksijas, Eiropas Padomes Parlamentārā Asambleja (EPPA) ir apturējusi Krievijas Federācijai balsstiesības šajā organizācijā līdz 2014.gada beigām, kā arī pēc Latvijas pārstāvju iniciatīvas nobalsojusi par aizliegumu KF delegācijai tikt pārstāvētai EPPAs birojā un citās EPPAs struktūrās, kā arī aizliegumu EPPA vārdā piedalīties vēlēšanu novērošanā.
Saeimas Eiropas lietu komisijas priekšsēdētāja Zanda Kalniņa-Lukaševica ceturtdien, 10.aprīlī, komisijas vārdā nosūtījusi vēstuli tieslietu ministrei Baibai Brokai, aicinot skaidrot medijos pausto viedokli par Eiropas prokurora biroja neveidošanu, kas ir pretrunā ar komisijas apstiprināto Latvijas nacionālo pozīciju.
Atbalstot asinsdonoru kustību un sniedzot palīdzīgu roku līdzcilvēkiem, ceturtdien, 10.aprīlī, pie Saeimas nama notika tradicionālā asinsdonoru akcija.
Līdztekus jau spēkā esošajam regulējumam par Saeimas deputātu ētikas kodeksa pārkāpumiem Saeima varēs liegt deputātam runāt Saeimas sēdēs vai arī izslēgt no Saeimas sēdēm, attiecīgi izdarot ieturējumus no mēnešalgas 20 procentu apmērā par katru neapmeklēto sēdi. To paredz Saeimas ceturtdien, 10.aprīlī, otrajā lasījumā pieņemtie grozījumi Saeimas kārtības rullī.
Plānots, ka jaunais Būvniecības likums stāsies spēkā šī gada 1.oktobrī. To paredz ceturtdien, 10.aprīlī, Saeimā pirmajā lasījumā atbalstītie grozījumi Būvniecības likumā, piešķirot šim likumprojektam steidzamību. Iepriekš jaunajā regulējumā tika noteikts, ka tas stājas spēkā šī gada 1.maijā.
Tas, kurš atzīst sevi par vainīgu un administratīvo sodu samaksā ātrāk, maksā mazāk – šādu principu paredz grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā, ko ceturtdien, 10.aprīlī, Saeima atbalstīja pirmajā lasījumā. Likuma izmaiņas paredz – ja persona atzīst savu vainu un apņemas naudas sodu brīvprātīgi samaksāt 10 darba dienu laikā, tas tiks samazināts par 50 procentiem.
Turpmāk starptautiskajās misijās dienošajiem karavīriem un zemessargiem vienkāršāka būs piedalīšanās arī tautas nobalsošanā, kā arī parakstu vākšanā par tautas nobalsošanu vai likumu ierosināšanu. Tas paredzēts ar ceturtdien, 10.aprīlī, Saeimā galīgajā lasījumā pieņemtajiem grozījumiem likumā „Par tautas nobalsošanu, likumu ierosināšanu un Eiropas pilsoņu iniciatīvu”. Balsošanas kārtība karavīriem jau atvieglota Saeimas vēlēšanās un Eiropas Parlamenta vēlēšanās.