![](/img/galleries/5610/medium/D4tvMU.jpg)
Saeima ceturtdien, 27.oktobrī, otrajā lasījumā atbalstīja jauno Publisko iepirkumu likumu. Jaunā iepirkumu kārtība paredz virkni izmaiņu un jauninājumu atšķirībā no pašreizējā regulējuma, kā arī iepirkumu organizēšanā plānots ieviest Eiropas Savienības (ES) prasības.
“Šis ir viens no mūsu valsts tautsaimniecībai svarīgākajiem likumprojektiem, kuram jābūt pietiekami efektīvam, un sabiedrībai no tā jāgūst maksimāls labums. Regulējums faktiski nosaka, cik atbildīgi un efektīvi ir ieguldīta nodokļu maksātāju nauda, lai tā valsts tautsaimniecības attīstībai dotu maksimālu labumu arī ilgtermiņā. Tādējādi jaunajam Publisko iepirkumu likumam jābūt vērstam uz kvalitatīvu preču un pakalpojumu saņemšanu,” norāda par likumprojektu atbildīgās Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšsēdētājs Romāns Naudiņš.
Kopumā jaunais Publisko iepirkumu likums paredz pakalpojumiem un piegādēm celt līgumcenu robežvērtību līdz 10 000 eiro un būvdarbiem līdz 20 000 eiro. Patlaban pakalpojumiem un piegādēm iepirkumu procedūra ir jāpiemēro no 4000 eiro, bet būvdarbiem no 14 000 eiro.
Turpmāk vienkāršāka kārtība attieksies arī uz iepirkumiem, kuru cena būs zem 42 000 eiro piegādēm un pakalpojumiem un zem 170 000 eiro būvdarbiem. Tāpat kā līdz šim iepirkuma procedūra būs jāpiemēro, ja pakalpojuma līgumcena būs 42 000 eiro vai lielāka, bet publisku būvdarbu līgumcena - 170 000 eiro vai lielāka.
Plānots ieviest vienkāršāku iepirkumu kārtību plašākam pakalpojumu klāstam veselības, sociālajā, kā arī citās īpašu pakalpojumu jomās. Šādiem pakalpojumiem to piemēros jau no 42 000 eiro. Savukārt no vienkāršās iepirkumu veikšanas kārtības tiks izslēgti, piemēram, komandējumu, tulkošanas un fotografēšanas pakalpojumi.
Regulējums arī papildināts ar virkni jaunu izņēmumu, uz kuriem iepirkumu konkurss pasūtītājam nebūs jāpiemēro. Turpmāk kultūras iestādes māksliniekus varēs izvēlēties bez iepirkuma procedūras veikšanas iepirkumos līdz 135 000 eiro, tādējādi papildinot iepirkuma procedūru piemērošanas izņēmumu sarakstu. Tas nepieciešams, lai iestādes varētu piesaistīt konkrētus autorus, komponistus, tēlniekus un citus māksliniekus, skaidrojuši likumprojekta autori no Finanšu ministrijas.
No iepirkumu procedūru veidu saraksta plānots svītrot metu konkursu, turpmāk to atstājot tikai kā vērtēšanas procedūru, pēc kuras profesionāļu žūrija izvēlas labāko darbu galvenokārt pilsētu un jebkuras citas teritorijas plānošanas, arhitektūras, būvniecības vai datu apstrādes jomā. Metu konkursa kritērijus un nosacījumus sīkāk regulēs Ministru kabineta noteikumi.
Likumprojekts paredz ieviest depozīta maksājumu, apstrīdot iepirkumu procedūras vai konkursa rezultātus. Depozīta maksājums būs veicams, ja gada laikā iesniedzējs Iepirkumu uzraudzības birojam būs iesniedzis jau divus nepamatotus iesniegumus par attiecīgā iepirkuma apstrīdēšanu. Maksājums publisku būvdarbu līgumiem būs 3400 eiro, bet publiskiem piegādes un pakalpojumu līgumiem - 840 eiro. Šādu maksājumu un to atmaksas kārtību noteiks valdība.
Lai uzlabotu iepirkumu plānošanu un informētu interesentus, turpmāk pasūtītājam mēneša laikā pēc gadskārtējā budžeta apstiprināšanas savā mājaslapā būs jāpublicē informācija par plānotajiem iepirkumiem, tostarp norādot paredzamo līgumcenu un plānoto iepirkuma izsludināšanas ceturksni. Tāpat pasūtītājam turpmāk sagatavotais iepirkuma procedūras ziņojums būs jāpublicē arī savā mājaslapā, tostarp par katru iepirkuma procedūru pēc lēmuma pieņemšanas par konkursa rezultātiem.
Turpmāk pasūtītajam iepirkumos būs jāparedz iespēja kandidātiem pieteikumus un piedāvājumus iesniegt elektroniski. Elektroniskā sistēma būs valsts uzturēta un brīvi pieejama visiem pasūtītājiem. Tā sāks darboties trīs posmos. Pirmais posms būs no 2017.gada 18.aprīļa attiecībā uz centralizētu iepirkumu institūciju veiktajiem iepirkumiem, kur paredzamā līgumcena būs vienāda ar valdības noteiktajām līgumcenu robežvērtībām vai lielāka. Nākamais solis būs no 2017.gada 1.oktobra attiecībā uz visām iepirkuma procedūrām. Savukārt no 2018.gada 1.aprīļa elektroniski varēs iesniegt piedāvājumus attiecībā uz iepirkumiem, kuru cena būs 42 000 eiro vai lielāka, 10 000 eiro vai lielāka, bet mazāka par 42 000 eiro un publiska būvdarbu līguma paredzamā līgumcena būs 20 000 eiro vai lielāka, bet mazāka par 170 000 eiro.
Stingrāk paredzēts kontrolēt apakšuzņēmēju darbu. Pasūtītājam būs jāpieprasa, lai pretendents iesniedz sarakstu ar būvdarbos vai pakalpojuma sniegšanā iesaistītajiem apakšuzņēmējiem, norāda viņu kontaktinformāciju un to pārstāvēt tiesīgo personu. Sarakstā būs jānorāda arī piegādātāja apakšuzņēmēju apakšuzņēmēji. Iepirkuma līguma izpildes laikā piegādātājam būs pienākums ziņot pasūtītājam par visām izmaiņām sarakstā.
Lai atvieglotu dokumentu iesniegšanu iepirkumos uzņēmumiem, kuros darbojas arī ārvalstnieki, turpmāk ārvalstīs reģistrētiem pretendentiem nepieciešamās izziņas būs derīgas sešus mēnešus līdzšinējā viena mēneša vietā, ja vien izziņas izdevējiestāde nebūs norādījusi citu termiņu.
Līdz ar izmaiņām tiks mainīts iepirkumu komisiju darbs. Turpmāk iepirkuma komisija vismaz piecu cilvēku sastāvā būs jāizveido, ja iepirkuma paredzamā līgumcena būs lielāka par vienu miljonu eiro līdzšinējo 711 000 vietā. Līdz minētajai līgumcenai iepirkuma komisija varēs strādāt trīs locekļu sastāvā.
Kā jauns iepirkumu veids likumā paredzēti konkursa procedūra ar sarunām, kuras mērķis būs dot iespēju pretendentiem sarunu laikā uzlabot piedāvājumu saturu atbilstoši pasūtītāja vajadzībām, kā arī inovācijas partnerības procedūra, ko piemēros jauna inovatīva produkta, pakalpojuma vai būvdarbu izstrādei un turpmākai iegādei. No jauna likumā tiek ieviesti tādi termini kā aprites cikls, iepirkuma procedūras dokuments, kā arī kopējā tehniskā specifikācija, pielīdzinot terminoloģiju ES direktīvas tekstam. Likumā tiek noteikta apakšuzņēmēja definīcija, nosakot, ka tā būs pretendenta nolīgta persona vai šādas personas nolīgta persona, kura veic būvdarbus vai sniedz pakalpojumus iepirkuma līguma izpildei. Tāpat likumprojektā ir definēts zaļais publiskais iepirkums un paplašināta tā piemērošanas joma.
ES direktīva attiecībā uz iepirkumiem paredz, ka regulējums nepieciešams, lai palielinātu publiskā sektora izdevumu efektivitāti, atvieglotu mazo un vidējo uzņēmumu piedalīšanos iepirkumos, kā arī, lai dotu iespēju konkursu rīkotājiem labāk izmantot publisko iepirkumu kopēju sabiedrisko mērķu atbalstam, teikts likumprojekta anotācijā.
Administratīvais slogs samazināsies, ieviešot Eiropas vienoto iepirkuma dokumentu, jo pretendentiem nevajadzēs katrā iepirkumā uzreiz iesniegt visus kvalifikāciju un pieredzi apliecinošus dokumentus. Tādus vajadzēs iesniegt tikai pretendentam, kuram būtu piešķiramas iepirkuma līguma slēgšanas tiesības.
Publisko iepirkumu likuma mērķis ir nodrošināt iepirkumu atklātumu, piegādātāju brīvu konkurenci, vienlīdzīgu un taisnīgu attieksmi pret tiem, kā arī pasūtītāja līdzekļu efektīvu izmantošanu, maksimāli samazinot tā risku.
Lai jaunais Publisko iepirkumu likums stātos spēkā, tas Saeimai vēl jāpieņem trešajā lasījumā.
Saeimas Preses dienests