LATVIJAS
REPUBLIKAS SAEIMA
BUDŽETA UN FINANŠU (NODOKĻU) KOMISIJA
Jēkaba ielā 10/12, Rīgā,
LV-1811 tālr. 7087318 fax 7087317
|
Rīgā
2008.gada 12.novembris
Nr.9/22
Pamatojoties uz Saeimas Kārtības ruļļa 51.pantu, Budžeta un finanšu
(nodokļu) komisija lūdz izdarīt izmaiņas šā gada 13.novembra Saeimas sēdes darba kārtībā - iekļaujot Budžeta un
finanšu (nodokļu) komisijas izstrādāto likumprojektu Grozījumi likumā Par interešu konflikta
novēršanu valsts amatpersonu darbībā sadaļā Prezidija ziņojumi - 1. Par
iesniegtajiem likumprojektiem kā pirmo darba kārtības punktu.
Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz nodot minēto likumprojektu tikai Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija.
Saskaņā ar Saeimas kārtības ruļļa 86.pantu komisija lūdz virzīt minēto likumprojektu izskatīšanai 1.lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā 13.novembra Saeimas sēdē sadaļā IV. Likumprojektu izskatīšana kā pirmo punktu.
Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz atzīt minēto likumprojektu par steidzamu.
Pielikumā: 1. Likumprojekts Grozījumi likumā Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā uz 1 lp;
2. Likumprojekta anotācija uz 2 lp.
Godbijībā,
komisijas priekšsēdētājs K.Leiškalns
Iesniedz Budžeta un finanšu (nodokļu)
komisija
Grozījumi likumā Par
interešu konflikta novēršanu
valsts amatpersonu
darbībā
Izdarīt likumā Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā (Latvijas Republikas Saeimas un Ministru Kabineta Ziņotājs, 2002, 11.nr.; 2003, 6., 12.nr.; 2006, 2., 20.nr.; 2007, 14.nr.) šādus grozījumus:
1. Papildināt 7.panta piekto daļu ar 3.2 punktu šādā redakcijā:
32) amatu kapitālsabiedrībā, kurā valsts vai pašvaldības kapitālsabiedrība ir dalībnieks, ja tas saistīts ar valsts vai pašvaldības interešu pārstāvēšanu šajā sabiedrībā, nerada interešu konfliktu un ir saņemta tās valsts amatpersonas vai koleģiālās institūcijas rakstveida atļauja, kura attiecīgo personu iecēlusi, ievēlējusi vai apstiprinājusi amatā;
2. Papildināt 9.pantu ar piekto daļu šādā redakcijā:
(5) Valsts amatpersonai, kura saskaņā ar šā likuma 7.panta piektās daļas 3.2 punktu ieņem amatu kapitālsabiedrībā, kurā valsts vai pašvaldības kapitālsabiedrība ir dalībnieks, aizliegts gūt ienākumus no tās kapitālsabiedrības, kurā valsts vai pašvaldības kapitālsabiedrība ir dalībnieks un kurā valsts amatpersona ieņem attiecīgo amatu.
Likums stājas spēkā nākamajā dienā pēc izsludināšanas.
Grozījumi likumā Par
interešu konflikta novēršanu
valsts amatpersonas darbībā
anotācija
Pašlaik likuma Par interešu
konflikta novēršanu valsts amatpersonas darbībā (turpmāk Likums) 7.panta
piektās daļas 31.punkts nosaka, ka pašvaldību domju (padomju)
priekšsēdētājiem, republikas pilsētu domju priekšsēdētāju vietniekiem,
pašvaldību izpilddirektoriem un viņu vietniekiem, valsts un pašvaldību
iestāžu vadītājiem un viņu vietniekiem, valsts un pašvaldību
kapitālsabiedrību valžu un padomju locekļiem, kā arī tādu kapitālsabiedrību
valžu locekļiem, kurās valsts vai pašvaldības daļa pamatkapitālā atsevišķi
vai kopumā pārsniedz 50 procentus, un kapitālsabiedrību padomju locekļiem,
kuri pārstāv Latvijas valsts vai pašvaldības intereses kapitālsabiedrībā, ir
atļauts savienot valsts amatpersonas amatu tikai ar amatu kapitālsabiedrībā,
kurā valsts vai pašvaldība ir dalībnieks, ja tas saistīts ar valsts vai
pašvaldības interešu pārstāvēšanu šajā sabiedrībā, nerada interešu konfliktu
un ir saņemta tās valsts amatpersonas vai koleģiālās institūcijas rakstveida
atļauja, kura attiecīgo personu iecēlusi, ievēlējusi vai apstiprinājusi
amatā. Tas nozīmē, ka Likums: 1. Neparedz iespēju valsts amatpersonām
ieņemt amatus kapitālsabiedrībā, kurā valsts vai pašvaldības
kapitālsabiedrību ir dalībnieks. 2.
Neparedz valsts amatpersonas amata apvienošanas kārtību. 3. Neparedz amatu savienošanai
nepieciešamo atļaujas saņemšanas kārtību. Likumprojekts paredz veikt
grozījumus, papildinot Likuma 7.panta piekto daļu ar 32.punktu,
kas paredz, ka pašvaldību domju (padomju) priekšsēdētājiem, republikas
pilsētu domju priekšsēdētāju vietniekiem, pašvaldību izpilddirektoriem un
viņu vietniekiem, valsts un pašvaldību iestāžu vadītājiem un viņu
vietniekiem, valsts un pašvaldību kapitālsabiedrību valžu un padomju
locekļiem, kā arī tādu kapitālsabiedrību valžu locekļiem, kurās valsts vai
pašvaldības daļa pamatkapitālā atsevišķi vai kopumā pārsniedz 50 procentus,
un kapitālsabiedrību padomju locekļiem, kuri pārstāv Latvijas valsts vai
pašvaldības intereses kapitālsabiedrībā, ir atļauts savienot valsts
amatpersonas amatu ar amatu kapitālsabiedrībā, kurā valsts vai pašvaldības
kapitālsabiedrība ir dalībnieks, ja tas saistīts ar valsts vai pašvaldības
interešu pārstāvēšanu šajā sabiedrībā, nerada interešu konfliktu un ir
saņemta tās valsts amatpersonas vai koleģiālās institūcijas rakstveida
atļauja, kura attiecīgo personu iecēlusi, ievēlējusi vai apstiprinājusi
amatā. Likuma grozījumi nepieciešami, lai
noteiktu valsts amatpersonu amata savienošanas noteikumus tādās valsts vai
pašvaldību kapitālsabiedrībās, kurās kapitāla daļas vai akcijas pieder citai
valsts vai pašvaldību kapitālsabiedrībai. Likumprojektā noteikti arī ieņēmumu
gūšanas ierobežojumi valsts amatpersonai, kas ieņem attiecīgo amatu valsts
kapitālsabiedrībā, kurā valsts vai pašvaldības kapitālsabiedrība ir
dalībnieks. Proti, valsts amatpersonai aizliegts gūt ienākumus no
kapitālsabiedrības, kurā valsts vai pašvaldības kapitālsabiedrībā ir
dalībnieks, bet tas neaizliedz par valsts amatpersonas darbu šajā
kapitālsabiedrībā normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā un apmērā maksāt atlīdzību
no valsts budžeta līdzekļiem vai valsts vai pašvaldības kapitālsabiedrības
līdzekļiem (piemēram, tiek noteikta piemaksa, slēgts vadības līgums vai
pieļaujamajās robežās paaugstināts atalgojums), jo šāda amatu savienošana
izriet vienīgi no nepieciešamības pārstāvēt valsts vai pašvaldības intereses
(tās saprotot visplašākajā nozīmē, proti, valsts kapitālsabiedrības
pārstāvība citā kapitālsabiedrībā, kurā tai pieder daļas, arī uzskatāma par
valsts interešu pārstāvību). Līdz ar
to tiek novērsta situāciju, ka valsts amatpersonai, savienojot amatus,
saskaņā ar Komerclikumu tiktu noteikts neierobežoti liels un nelimitēts
atalgojums. Likumprojekta aktualitāte saistīta ar valsts pastarpinātu dalību kapitālsabiedrībās, konkrēti valsts akciju sabiedrībai Latvijas Hipotēku un zemes banka pieder 51% akciju sabiedrības Pareksa banka. Līdz ar to nepieciešams atrisināt jautājumu par valsts amatpersonu amata savienošanas noteikumiem tādā kapitālsabiedrībā, kurā dalībnieks ir valsts vai pašvaldību kapitālsabiedrība. |
|
2. Kāda var būt likuma ietekme uz sabiedrības un tautsaimniecības attīstību |
Nav attiecināms. |
3. Kāda var būt likuma ietekme uz valsts budžetu un pašvaldību budžetiem |
Nav attiecināms. |
4. Kāda var būt likuma ietekme uz spēkā esošo tiesību normu sistēmu |
Jaunus normatīvos aktus papildus šim likumprojektam nav nepieciešams izdot. |
5. Kādām Latvijas starptautiskajām saistībām atbilst likumprojekts |
Nav attiecināms. |
6. Kādas konsultācijas notikušas, sagatavojot likumprojektu |
Konsultācijas notikušas ar Saeimas Juridisko biroju un Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroju. Minētās iestādes atbalsta likumprojektu. |
7. Kā tiks nodrošināta likuma izpilde |
Normatīvā akta izpilde tiks veikta esošās valsts pārvaldes iekārtas struktūras ietvaros. Pieņemtais likumprojekts tiks publicēts laikrakstā Latvijas Vēstnesis. Indivīds savas tiesības varēs aizstāvēt normatīvajos aktos noteiktajā kārtībā. |
Komisijas priekšsēdētājs
K.Leiškalns